OBH 7419/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Váczy Ernőné

Az eljárás megindítása:
Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben azt sérelmezte, hogy üdülőhelyén, Szigetbecsén a jegyző, illetve a képviselő-testületnek az ügyével összefüggő intézkedései, határozatai jogszabálysértőek, diszkriminatívak.

Panaszos beadványa alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.

Eljárásom során tájékoztatás kértem a Ráckevei Polgármesteri Hivatal jegyzőjétől, aki arról értesített, hogy - kijelölés alapján - eljárás van folyamatban Százhalombatta Város Polgármesteri Hivatal előtt.

Az érintett alkotmányos jog és az ügy jogszabályi háttere:
Az Alkotmány 2. § (1)  bekezdése szerint: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 55. §-a kimondja, hogy a közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtása érdekében hatósági ellenőrzést végez.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme.

A megállapított tényállás:
Panaszos a Szigetbecse, Napospart 189. sz. alatti hétvégi háza előtti - a helyi önkormányzat tulajdonában álló - parti sétányt lezárta, majd ezt később beton alapon nyugvó, sínen guruló kerítéssé alakította át.

1.	Több üdülőtulajdonos bejelentése nyomán emiatt Szigetbecse jegyzője az eredeti állapot helyreállítására kötelezte a panaszost [az 1997. június 26-án kelt 232/97. számú határozattal]. A benyújtott fellebbezések nyomán a jegyző először nyolc-, másodszor tízezer forint végrehajtási bírsággal sújtotta az ügyfelet, egyúttal vízjogi szabálysértési eljárást is kezdeményezett [ez utóbbi elintézésére vonatkozó adatok a 2. pontban].
A panaszos 1998 márciusában felügyeleti intézkedés iránti kérelmet nyújtott be a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz, amelynek nyomán Szigetbecse jegyzője az alap- és a végrehajtási bírságokat elrendelő határozatokat (saját hatáskörben) visszavonta, mert megsértette a közigazgatási szervek kizárására vonatkozó azon előírást, amely szerint saját ügyének elintézésében nem vehet részt [az 1998. július 8-án kelt 79-6/98. számú határozat].
A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal által kijelölt ráckevei jegyző is az említett kerítés teljes elbontására kötelezte a panaszost [az 1998. augusztus 19-én kelt 6098/98. és az 1998. szeptember 23-án kelt 6367-3/98. sz. határozatokban]. A döntést a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal helyben hagyta [a 65236/99. sz. határozattal].
A panaszos elfogultsági indítványának helyt adva a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal első fokú eljáró hatóságnak Százhalombatta jegyzőjét jelölte ki, akit az ügy teljes körű felülvizsgálatára utasított [az 1999. február 26-án kelt 32-40/99. sz. határozatával].
Az ügyben Százhalombatta jegyzőjének kezdeményezésére az érintett hatóságok (Százhalombatta, Szigetbecse jegyzője és a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal illetékese) 1999. április 29-én "megbeszélést" tartottak, amelynek során "megállapodtak" abban, hogy a panaszos ügye kapcsán felszínre került, tömegesen előforduló építésügyi és vízjogi szabálytalanságok felszámolása érdekében megteszik a szükséges intézkedéseket.

2.	Az 1. pontban említett birtokvédelmi ügy kapcsán Szigetbecse jegyzője vízjogi szabálysértés miatt kezdeményezett eljárást 1998. január 16-án figyelmeztetés alkalmazása mellett megszüntette, mert megállapította: az üdülő előtti partszakaszt az ingatlan előző tulajdonosa töltötte fel, annak felszínét a panaszos (családja) "csak" rendezte [az 1998. január 16-án kelt 5-2/97. sz. szab. határozat]. (A panaszos az ingatlant 1996 tavaszán vásárolta!)

3.	A panaszos az 1. pontban ismertetett birtokvédelmi ügy kapcsán 1997. november 22-én büntető feljelentéssel élt, amelynek nyomán a nyomozó hatóságok a büntető eljárást bűncselekmény hiányában megtagadták azzal az indokkal, hogy a kerítés elbontására "államigazgatási határozat alapján az államigazgatási hatóság részéről került sor" és az egyéb, a feljelentő által vélelmezett bűncselekmények (magánlaksértés és lopás) megvalósulására pedig "semmilyen adat nem merült fel" [a Ráckevei Városi Ügyészség 1998. március 2-án kelt B.113/98. sz. határozata].
A rendelkezésre álló adatokból megállapítottam, hogy a panaszos az előzőekben említett hatósági eljárásokban és a birtokvédelmi ügyéhez kapcsolódó egyéb kérelmeiben minden esetben azzal magyarázta az egyébként nyilvánvalóan jogellenes - magatartását, hogy az üdülőtulajdonosok közül mások is lekerítették a saját ingatlanaik előtti közterületrészt. E tényről az ügyben érintett hatóságoknak is tudomása volt, illetve van, amelyet több dokumentum is alátámaszt.

A vizsgálat megállapításai:
Megállapítottam, hogy a szigetbecsei jegyző eljárásával súlyosan megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvénynek a közigazgatási szerv kizárására és a végrehajtásra vonatkozó előírásait, mert egyrészt "saját ügyben" a tényállás kellő tisztázása nélkül döntött, holott annak elintézésében nem vehetett volna részt. Másrészt a végrehajtásra vonatkozó szabályokat is figyelmen kívül hagyta, amikor a kifogásolt kerítésrészt jogellenesen eltávolította. A hatóságokat ugyanis nem menti fel a törvényesség maradéktalan betartása alól az ügyfelek jogszabálysértő magatartása. Kellő körültekintéssel a 2. pontban említett szabálysértési eljárást is megakadályozhatta volna.

Nem áll rendelkezésemre elfogadható magyarázat a birtokvédelmi eljárás elhúzódására, illetve arra sem, hogy azt miért nem a tulajdonosok, vagyis a panaszos két "nagykorú" gyermeke ügyében folytatják. Nyilvánvaló, hogy az érintett hatóságoknak tudomása volt az üdülőterületen tömegesen előforduló szabálytalanságokról, ennek ellenére a szükséges intézkedéseket nem tették meg. Így lehetővé vált "ügyfelük" számára, hogy a hatósági kötelezést ne teljesítse és az üdülőkörnyezetben előforduló szabálytalanságokra hivatkozzon. Figyelmen kívül hagyták továbbá azt a körülményt, hogy a panaszos már 1997 októberében jelezte: az ingatlan két felnőtt gyermeke tulajdonában áll.
A fentiek alapján tehát az érintett hatóságok eljárása visszásságot okozott a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz és a panaszhoz való joggal összefüggésben.
Mindezekre figyelemmel az 1993. évi LIX. tv. 21. §-a alapján a következő kezdeményezést teszem:
A régóta elhúzódó eljárás lezárása érdekében Százhalombatta jegyzőjét felhívom, hogy Szigetbecse szóban forgó területén tömegesen előforduló, az építésügyi és vízügyi igazgatás körébe tartozó szabálytalanságok felszámolása céljából a szükséges intézkedéseket mielőbb tegye meg. Egyúttal tegyen lépéseket a panaszos által kifogásolt birtokvédelmi ügyben is.

Kérem, hogy érdemi állásfoglalásról és intézkedéseiről 30 napon belül értesíteni szíveskedjék.

Budapest, 2000. április 10.

Gönczöl Katalin