OBH 7398/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindítása:
	 A panaszos - egy rendőrkapitányság vezetője - az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, mert álláspontja szerint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról kiadott 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet ügyeleti, éjszakai és délutáni pótlékra vonatkozó szabályai sértik az érintett állománynak a végzett munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemhez való jogát. A beadványban összefoglalt problémák megoldásának szükségességével a megyei rendőrfőkapitány is egyetértett.
	A beadvány alapján az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jogok:
	A végzett munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemhez való jog 	(Alk. 70/B.§ (3) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
99. § (1) A hivatásos állomány tagja havi illetményre jogosult. Az illetmény beosztási és rendfokozati illetményből, illetménykiegészítésből, valamint illetménypótlékokból áll.
104. § (1) Idegennyelv-tudási pótlékra jogosult a hivatásos állomány tagja, ha olyan szolgálati beosztást tölt be, amelyben az idegen nyelv használata szükséges, feltéve, hogy az nem a szolgálati beosztással járó feladata.
XIX. Fejezet
A HIVATÁSOS KATONÁKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
Illetménypótlék
237. § (1) Az illetménypótlékok az illetményalap %-ában meghatározva a következők:
a) fokozottan veszélyes szolgálatért
b) a feladat bonyolultságához és nehézségi fokához igazodó mértékű harckészültség és működőképesség miatti fokozott igénybevételért
 	 - 	 ügyeleti díj szolgálatonként	 3,8-7,4%
c) a különleges felkészültségért   
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti ügyeleti díjazás nem illeti meg a folyamatos szolgálat ellátására szervezett beosztásokat betöltőket.
XX. Fejezet
A HATÁRŐRSÉG, A RENDŐRSÉG, A POLGÁRI VÉDELEM, A HIVATÁSOS ÁLLAMI ÉS ÖNKORMÁNYZATI TŰZOLTÓSÁG HIVATÁSOS ÁLLOMÁNYÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
254. § (2) A 104. §-ban meghatározott pótlékokon felül a hivatásos állomány tagját az illetményalap százalékában a következő pótlékok illetik meg:
a) egy hónapra számítva:
 	 -	 különleges bevetési pótlék	 100-150%
 	 -	 lovasjárőri pótlék	 25%
 	 -	 kutyavezetői pótlék	 20%
 	 -	 gépjárművezetői pótlék  13%
 	 -	 különleges gépjárművezetői pótlék	 25%
 	 -	 díszelgési pótlék	 25%
 	 -	 hajóvezetői pótlék	 20%
 	 -	 nyomozói pótlék	 20%
 	 -	 zenekari pótlék	 10%
 	 -	 nagyfrekvenciás és ionizáló sugárzásnak, illetőleg mérgezésnek, valamint biológiai anyag feldolgozása közben fertőzés veszélyének kitett beosztásban szolgálatot teljesítők pótléka	   45%
b) teljesített óránként:
 	 -	 repülőgép-(helikopter-)vezetői pótlék	 10%
 	 -	 éjszakai pótlék	 0,5%
 	 -	 délutáni pótlék	 0,25%
 	 -	 készenléti pótlék	 0,25%
 	 -	 tűzszerészpótlék	 9%
 	 -	 búvárpótlék		 5%
 	 -	 akció szolgálati pótlék 0,5%   
c) szolgálatonként:
 	 -	 ügyeleti pótlék	 3,8-7,4%
(3) A (2) bekezdés szerinti pótlék a hivatásos állomány tagjának a pótlékkal elismert tevékenység tényleges kifejtésének, illetve beosztás betöltésének idejére jár.
342. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben részletesen szabályozza:
c) a besorolási osztályok beosztási kategóriáiba történő besorolás, valamint az illetménypótlékok fizetése feltételeinek általános szabályait,   
140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
Illetménypótlék
28. § (1) A hivatásos állomány tagja akkor jogosult a Hszt.-ben meghatározott illetménypótlékra, ha olyan beosztást tölt be, amely az átlagosnál nagyobb veszéllyel vagy fokozott igénybevétellel, illetve többletkövetelmények teljesítésével jár, továbbá, ha az átlagosnál kedvezőtlenebb körülmények elviselésére kényszerül, és ezeket a követelményeket és körülményeket a beosztási illetményben nem lehet elismerni.
(2) Az illetménypótlék a hivatásos állomány tagjának a pótlékra jogosító szolgálati tevékenység tényleges kifejtésének, illetve a beosztás betöltésének idejére jár.
Ügyeleti pótlék (díj)
39. § Ügyeleti pótlékra (díjra) jogosult - a folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztásokban szolgálatot teljesítők kivételével -, aki szolgálatvezénylés alapján ügyeleti szolgálatot lát el. Nem jár ügyeleti pótlék (díj) azért a szolgálatért, amelyért más címen illetékes pótlék (díjazás) (éjszakai, orvosi stb.).
55. § (1) Éjszakai pótlékra az jogosult, aki vezényléses vagy váltásos szolgálati időrendszerben - a folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztásokban szolgálatot teljesítők kivételével - este 22 óra és reggel 6 óra között látja el szolgálati feladatát.
56. § (1) Délutáni pótlékra az jogosult, aki vezényléses vagy váltásos szolgálati időrendszerben - a folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztásokban szolgálatot teljesítők kivételével - délután 14 óra és este 22 óra között látja el szolgálati feladatát.

Megállapított tényállás:               
	A beadvány szerint az ügyeleti szolgálat váltásos munkarendben látja el sokrétű feladatát. A szolgálati munkaidőt szabályozó ORFK vezetői utasításnak megfelelően ugyanilyen munkarendben dolgoznak a balesethelyszínelők, más közterületi szolgálatot ellátók, fogdaőrök, objektumőrök, stb. Ezekben a beosztásokban a szolgálatban töltött napszaknak megfelelően délutáni és éjszakai pótlékot is fizetnek. Az állománytábla szerint kinevezett ügyeletesnek nem jár sem éjszakai, sem délutáni pótlék, annak ellenére, hogy szolgálati idejének egy része az erre feljogosító napszakra esik. Nem jár részére ügyeleti pótlék sem, mert erre csak az jogosult, aki a távollévő (szabadságát töltő, beteg, vezényelt, stb.) ügyeletest helyettesíti.
	A pótlékokból történő kizárás méltánytalanul hátrányos helyzetbe hozza az ügyeleti szolgálatot ellátókat. Az ügyeleten szolgálatot teljesítő rendőrök munkafeltételei semmivel sem jobbak, a feladatellátásuk nem kevésbé felelősségteljes, mint más beosztásúaké.
	E szabályozási formában az azonos feltételek között, azonos időtartamban és szolgálati rendben teljesített, azonos beosztási kategóriába és fizetési fokozatba tartozó más beosztásokban magasabb az elérhető jövedelem.
	A beadványozó mindezek alapján arra kérte az országgyűlési biztost, hogy állapítsa meg, hogy a hatályos szabályozás alkotmányos visszásságot okoz és kezdeményezze a 140/1996. (VII.31.) Korm. rendelet 39. §-ból, az 55. § (1) bekezdéséből és az 56. § (1) bekezdéséből a "a folyamatos ügyeleti szolgálatot teljesítők kivételével" szövegrész törlését. 

A vizsgálat megállapításai:
	1. A Független Rendőrszakszervezet (FRSZ) panasza alapján már folytattam vizsgálatot az ügyeleti pótlékra jogosultak körének megállapításával összefüggésben. (OBH 10543/1997.) A vizsgálat érdekében véleményt kértem az országos rendőrfőkapitánytól. 
	Az országos rendőr-főkapitány - a BM közgazdasági helyettes államtitkárával egyeztetett - álláspontja szerint a jogalkotó szándéka az illetménypótlékok rendszerének kialakításakor nem egy-egy beosztás pótlékolására irányult, mert a beosztás betöltője a munkájáért a beosztási helyre megállapított illetményt kap. A pótlékrendszer az alapilletményben nem foglalt többletteljesítményt, körülményt, igénybevételt ellentételezi. Az ügyeleti pótlék az eredeti beosztást meghaladóan teljesített egy-egy szolgálat ellentételezésére szolgál. 
	Ez az álláspont megfelel a kormányrendelet 28. § (1) bekezdésének, amely szerint a hivatásos állomány tagja akkor jogosult a Hszt.-ben meghatározott illetménypótlékra, ha olyan beosztást tölt be, amely az átlagosnál nagyobb veszéllyel vagy fokozott igénybevétellel, illetve többletkövetelmények teljesítésével jár, továbbá, ha az átlagosnál kedvezőtlenebb körülmények elviselésére kényszerül, és ezeket a követelményeket és körülményeket a beosztási illetményben nem lehet elismerni. A (2) bekezdés alapján az illetménypótlék a hivatásos állomány tagjának a pótlékra jogosító szolgálati tevékenység tényleges kifejtésének, illetve a beosztás betöltésének idejére jár. 	
	A Hszt. által rendszeresített pótlékrendszer a folyósítandó pótlékokat alapvetően két csoportra osztja: az adott beosztáshoz kapcsolódó pótlékokra (adott munkakörben a szokásosnál több vagy nagyobb szakértelmet igénylő, többlet igénybevételt jelentő feladat ellátására alapozva), amelyek az úgynevezett rendszeres pótlékok és a meghatározott plusz teljesítményhez, tevékenységhez kapcsolódó pótlékokra.
	Az ORFK vezetésének álláspontját támasztja alá, hogy az ügyeleti pótlék nem a rendszeres pótlékok között szerepel, a törvény ezektől különválasztja és a jogszabályban való elhelyezéssel, illetve a "szolgálatonként" kifejezéssel jelzi, hogy eseti járandóságról van szó.  
	A Hszt. 342. § (1) bekezdése a Kormányt hatalmazta fel, hogy rendeletben részletesen szabályozza az illetménypótlékok fizetése feltételeinek általános szabályait. 
	Az Alkotmány 35. § (2) bekezdése szerint a Kormány rendelete és határozata törvénnyel nem lehet ellentétes. A felhatalmazás kereteinek túllépése - a jogforrási hierarchia rendjének megsértésén keresztül - alkotmányellenességet eredményez. 
	Jelen esetben a Kormány rendelete nem lépte túl a felhatalmazás kereteit, mivel a felhatalmazás a pótlékok fizetésének feltételei megállapítására is kiterjedt. A rendelet az ügyeleti pótlék tekintetében a hivatásos katonákra vonatkozó szabályozással megegyező tartalmú feltételt állapított meg valamennyi - a Hszt. személyi hatálya alá tartozó - hivatásos állományúra nézve. Az ügyeleti pótlékra vonatkozó feltétel jogszabályi elhelyezésének célszerűségét az országgyűlési biztos hatáskör hiányában nem vizsgálhatja. Az FRSZ panasza alapján folytatott vizsgálatom során - a fentiekre figyelemmel - alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg.
	A szolgálati törvény várható módosítására tekintettel - a tárcaközi egyeztetés már folyamatban van - ismételten tájékoztatást kértem az országos rendőrfőkapitánytól arra nézve, hogy a módosítások érintik-e az ügyeleti pótlékra vonatkozó szabályokat. A tájékoztatás szerint a pótlék elnevezése eseti ügyeleti pótlékra változna. Az új elnevezéssel egyértelműbbé válna, hogy csak azok jogosultak erre a pótlékra, akik alaptevékenységükön kívül, eseti jelleggel látnak el ügyeleti feladatokat. A folyamatos ügyeleti szolgálat - mint munkaköri alapfeladat - továbbra sem kerül pótlékolásra. Az országos rendőrfőkapitány arról is tájékoztatott, hogy ügyeleti pótlék megfizetése tárgyában, munkaügyi per sehol nincs folyamatban.
2. A panaszos azt is sérelmezte, hogy az ügyeletes szolgálatot ellátók nem kapnak délutáni és éjszakai pótlékot. A panaszos által idézett alkotmányos követelmény, az Alkotmány 70/B.§ (3) bek.-ben deklarált jog - amely szerint mindenkit megillet a végzett munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelem - nem szenvedett sérelmet sem a kifogásolt jogi rendelkezés, sem az Országos Rendőrfőkapitányság által követett gyakorlat miatt. A panaszos által felsorolt egyéb szolgálati beosztások, ahol délutáni és éjszakai pótlék fizethető, nem hasonlíthatók össze az ügyeletes szolgálattal, függetlenül attól, hogy azonos kategóriába vagy fizetési fokozatba tartoznak az egyes beosztást betöltők. Más munkakörülmények között dolgozik a baleseti helyszínelő és más a kapitányság épületében szolgálatot teljesítő, általában pihenési lehetőséggel is rendelkező ügyeletes tiszt fizikai igénybevétele. A délutáni és éjszakai szolgálatellátás az ügyeleti szolgálat jellegéből adódik, a jogszabályban megállapított beosztási illetmény a támasztott követelményekkel összhangban van. 
	Ha az érintettek sérelmezik, hogy részükre nem a törvénynek megfelelően fizetnek pótlékot, illetve adnak pihenőidőt, a törvény értelmében az őket megillető díj vagy szolgáltatás teljesítésére való kötelezést igényelhetik a bíróság útján. 	
	A fentiekre való tekintettel a panasz ügyében alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot megszüntetem.

Budapest, 1999. szeptember 27.

Dr. Polt Péter