OBH 7361/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	A  panaszos -  mellékelve 78 személy aláírását  és címét tartalmazó listát - beadványában sérelmezte, hogy a Budapesti Rendőr-főkapitányság  lezárta a Budapest, XXII. kerületi Növény utcának a 6-os számú út és a Nagytétényi út közötti, a Budapest - Nagykanizsa vasútvonalon átvezető szakaszát. Az intézkedés miatt a Duna-parti lakó és üdülőterületen ingatlannal rendelkező mintegy 600 fő  csak 4-5 kilóméteres kerülővel tudja lakását, üdülőjét, illetve a városközpontot megközelíteni. A beadvány azt is tartalmazta, hogy az útlezárás miatt megkeresett Budapesti Rendőr-főkapitányság második beadványukra nem  válaszolt.
	A panaszban foglaltakra figyelemmel az ügyben vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a Budapesti Rendőr-főkapitányság vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben keletkezett iratok megküldését kértem.

Érintett alkotmányos jog:
Jogorvoslathoz való jog ( Alkotmány. 57. § /5/ bek. )
Panasz és kérelem előterjesztésének joga ( Alkotmány. 64. § )

Alkalmazott jogszabályok:
	1988. évi I. törvény a közuti közlekedésről
	 14. § (1) A közút lezárására vagy forgalmának korlátozására (elterelésére)
a) a közút kezelője a közúton folyó munka, a közút állagának védelme, a közúti forgalom biztonsága miatt,
b) a rendőrség, tűzoltóság és a fegyveres erők (honvédség, határőrség) a rájuk vonatkozó jogszabályok által meghatározott esetekben jogosultak.
Vhr. 7. § Ha a rendőrhatóság vagy a jogszabályban feljogosított más hatóság a közutat lezárja vagy annak forgalmát korlátozza, erről a közút kezelőjét haladéktalanul tájékoztatni kell. A közút kezelője - szükség esetén - terelő utat jelöl ki: a közlekedési hatóság a közút kezelőjét terelőút kijelölésére kötelezheti.
	1994. évi XXXIV. törvény a rendőrségről
	1.§ (2) A Rendőrség a közbiztonság és a belső rend védelme körében az e törvényben és törvény felhatalmazása alapján más jogszabályban meghatározott bűnmegelőzési, bűnüldözési, államigazgatási és rendészeti feladatkörében:
e) közlekedési hatósági és rendészeti feladatokat lát el;
	44. § (1) A rendőr az e törvényben és a külön jogszabályban meghatározott közlekedésrendészeti feladatának ellátása során
a) a közúti forgalmat irányíthatja, korlátozhatja, illetve szüneteltetheti;
b) a közlekedési rendszabályok megtartását, a járműhasználat szabályszerűségét, az okmányokra és a felszerelésekre vonatkozó előírások megtartását, a jármű birtoklásának jogszerűségét, az üzemben tartó, illetőleg a használó személyazonosító adatait, a jármű közlekedésbiztonsági állapotát és adatait a forgalomban és a telephelyen - a jogszabályban meghatározottak alapján - ellenőrizheti;
	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
63/A. § A fővárosi önkormányzat feladat- és hatásköre különösen
g) ellátja a főváros tömegközlekedési és forgalomtechnikai feladatait, kijelöli a főútvonalakat, a tömegközlekedés által igénybe vett útvonalakat, ellátja Budapest területén a fővárosi  önkormányzat  tulajdonában levő országos közutak, közúti hidak, alul- és felül-járók - az autópályák és autóutak kivételével -  üzemeltetését,  fenntartását és  fejlesztését,
 valamint a kerületi önkormányzatok tulajdonában levő tömegközlekedés által igénybe vett utak üzemeltetését, fenntartását és fejlesztését;

A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló iratokból és a Budapesti Rendőr-főkapitányság vezetőjének tájékoztatásából a következőket állapítottam meg:
	Az elmúlt évek során az M0-ás autóút, továbbá a 6-os számú főutvonal lakott területet elkerülő szakaszának megépítésével Budatétény, Nagytétény közlekedése korszerűsödött, de a hosszabb szakaszon párhuzamosan futó 6-os főútról a fenti városrészekhez vezető   és a Budapest- Nagykanizsa vasúti fővonalat keresztező utak szintbeli elterelését nem oldották meg maradéktalanul. A Növény utca, továbbá a mintegy egy kilóméterre levő Kolozsvári utca és a vasútvonal  keresztezi egymást, a vasútvonal elektromos jelzőberendezéssel rendelkezik. Ezen a részen a vonatok kb. 120 km/óra sebességgel közlekedhetnek, a  vonatforgalom elég nagy. Emiatt a jelzőberendezések a közút felé gyakran mutatnak tilos jelzést.
	A Növény utcánál  - a Budapest felől Érd irányába közlekedők részére - jobbra kanyarodó sáv nincs.  A jobbra kanyarodás  tiltott volt. A szabálytalanul jobbra kanyarodók  a tilos jelzést gyakran  későn észlelték, de akadályozták a 6-os út forgalmát is.
	A Növény utcai vasúti kereszteződésben az elmúlt két évben három baleset történt, ezek  halálos  és súlyos sérüléseket okoztak. A baleseteket minden esetben a működő fényjelző készülék jelzésének figyelmen kívül hagyása miatt következett be.
	A Budapesten vasúti átjárókban bekövetkező balesetek megelőzése érdekében a Fővárosi Közlekedési Felügyelet 1998. február 13-án egyeztető tárgyalást hívott össze, melyen a Növény utcai kereszteződés ügye is napirendre került. A megbeszélésen jelen voltak az érintett önkormányzatok, a MÁV, a rendőrség és a közterület-felügyelet képviselői. A tárgyalásról készített emlékeztető szerint a jelenlevők  nem tudtak megegyezni. 
	A Budapest XXII. kerület Növény utcai vasúti átjáróban 1998. április 1-én bekövetkezett balesetre tekintettel a Budapesti Rendőr-főkapitányság Közlekedésrendé-szeti Főosztály Forgalomszervezési Alosztálya 1998. április 2-án 170-10/4-1/1998. Ált. számú határozatával a közúti forgalom kizárásával ideiglenes forgalomkorlátozást rendelt el és a  vasúti kereszteződést lezárta. Ezt követően 1998. április 21-én a Fővárosi Közlekedési Felügyelet hatósági bejárást tartott a területen. 
	Az átjáró lezárása azt jelentette, hogy a Növény utcával szemben, a 6-os út és a Duna közötti terület lakó és üdülőépületeinek tulajdonosai esetenként 3-4 km kerülővel,  a Kolozsvári úti vasúti átjárón keresztül juthattak  el Nagytétény belterületére. Ebben  a   kereszteződésben is történt   1998. július 5-én  halálos kimenetelű baleset. Erre tekintettel a rendőrség 1998. július 6-án a Kolozsvári utcai vasúti kereszteződést is lezáratta. Ké-                          sőbb itt félkaros sorompót helyeztek el.
	A Növény utcai és a Kolozsvári utcai vasúti átjárók lezárása miatt a Budapest XXII. kerületi önkormányzat pogármestere, jegyzője, egyik képviselője továbbá a Duna mellett lakók képviseletében egy ügyvédnő fellebbezést jelentett be a Budapesti Rendőr-főkapitányság Közlekedésrendészeti Főosztályára, ahonnan a fellebbezést elbírálás végett az Országos Rendőr-főkapitányságra felterjesztették.
	Az Országos Rendőr-főkapitányság a fellebbezés alapján - elsősorban formai okok,  de a jogorvoslati jog biztosításának hiánya miatt is  - a két határozatot megsemmísítette, és új eljárást rendelt el. A megismételt eljárást követően a Budapesti Rendőr-főkapitányság Közlekedésrendészeti  Főosztálya  1998. szeptember 1-én ismét az átjáró lezárásáról hozott határozatot. A határozat ellen a XXII. kerületi önkormányzat alpolgármestere élt fellebbezéssel. Ezt az Országos Rendőr-főkapitányság Közlekedésrendészeti Főosztályá-nak vezetője 1999. február 11-én  elutasította azzal, hogy az átjáró lezárásának  fenntartása továbbra is indokolt, mert a megnyításhoz szükséges forgalombiztonsági és technikai létesítmények nem készültek el. 
	A jelen panaszt előterjesztők egyike 1998. szeptember 21-én fordult az átjáró ügyében a BudapestiRendőr-főkapitányság vezetőjéhez. Erre a Budapesti Rendőr-főkapi-tányság 1998. október 12-én kelt levelében válaszolt. Ugyanezen személy 1999. április 19-én köszönetét fejezte ki azért, hogy a rendőrség  1999. április 2-án az átjáró ügyében tartott demonstrációt engedélyezte. Ebben a levélben az állampolgár arról is kért tájékoztatást, hogy a megjelölt vasúti átjáró megnyitása mikorra várható. Erre a  választ a Budapesti Rendőr-főkapitányság 1999. május 12-én postázta. A válasz szerint a vasúti átjáró lezárását megalapozó körülményekben semmilyen változás nem következett be. Az átjárót biztonságosabbá tevő forgalomtechnikai beavatkozás nem történt, de ennek elvégzése nem  is a rendőrség feladata. Arról is tájékoztatták a panaszost, hogy a Budapest XXII. kerületi Önkormányzat bíróságon keresettel megtámadta az Országos Rendőr-főkapitányság Közlekedésrendészeti Főosztálya vezetőjének 1999. február 11-én kelt határozatát és az eljárás folyamatban van.
	Vizsgálatom eredményét összegezve megállapítom, hogy a Budapesti Rendőr-főkapitányság a Budapest XXII. kerületi Növény utcai vasúti átjáró lezárása során a közuti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 14. § /1/ bek. b. / pontjában kapott felhatalmazás alapján és a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 1.§ /2/ bekezdés e./ pontja szerinti közlekedési hatósági és rendészeti feladata ellátása körében, jogszerűen intézkedett. A hivatkozott jogszabályok kimondják, hogy a közút  lezárására, a forgalom elterelésére a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályok által meghatározott esetekben jogosult. A Rendőrségről szóló törvény  a rendőrséget közlekedési hatósági és rendészeti feladatok ellátására hatalmazza fel. 
	 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa nem közlekedési szakhatóság, így az átjáró lezárásának szakmai indokoltságát felülbírálni nem állt módomban.. Az átjáróban bekövetkezett tragédiákra, az emberi élet  védelmére tekintettel - még ha sokak számára érdeksérelemmel is jár - azonban nem vontam kétségbe a Budapesti Rendőr-főkapitányság azon döntését, hogy a szóban forgó átjáró lezárása ideiglenesen indokolt volt. 
	Vizsgálatom során nem állapítottam meg a panaszos által kifogásolt jogorvoslati jog sérelmét, mivel a panaszos nem jelölte meg azt, hogy melyik beadványára nem kapott választ.  Megállapítottam viszont, hogy az ügyben benyújtott két fellebbezést másodfokú elbírálásra felterjesztették, ezt a II. fokú hatóság, az Országos Rendőr-főkapitányság Közlekedésrendészeti Főosztálya elbírálta.  A II. fokú, 1999. február 11-én kelt határozat tartalmazza a bírósági út igénybevételének lehetőségét is. Megállapítottam azt is, hogy a Budapesti Rendőr-főkapitányság Közlekedésrendészeti Főosztályának az átjárók lezárásáról szóló,  I. fokon hozott és 1998. szeptember 1-én kelt  határozata nem tartalmazott figyelmeztetést a jogorvoslati lehetőségre. A II. fokú hatóság azonban ezt észlelte és az I. fokú hatóság határozatát megsemmísítő, 1998. augusztus 28-án kelt határozatában orvosolta azzal, hogy az I. fokú hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. 
	Az I. fokú határozat hiányossága miatt megállapítottam, hogy a  Budapesti Rendőr-főkapitányság Közlekedésrendészeti Főosztály az 1998. szeptember 1-én kelt határozata meghozatalakor megsértette a jogorvoslathoz való jogot, de az - figyelemmel arra is, hogy a határozat ellen a jogosult fellebbezéssel élt, továbbá mint már utaltam rá, a II. fokú határozat ezt orvosolta - oly csekély jelentőségű volt, hogy ajánlást nem tettem az ügyben.
Nem sérült viszont a panaszos panasz és kérelem előterjesztéséhez való joga. Hiszen valamennyi beadványára választ kapott a Budapesti Rendőr-főkapitányságtól, illetve panaszt is előterjeszthetett, abban a rendőri szerv nem akadályozta őt.

Budapest, 1999. november 22.

Gönczöl Katalin