OBH 7284/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Kapcsolódó ügyek: OBH 7957/1997., 8516/1997., 4624/1998., 4889/1998., 5110/1998., 5675/1998.
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

I. Az eljárás megindulása

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa OBH 2454/1998. számon, 1998. novemberében fejezte be az időskorúakat ápoló-gondozó otthonokban élő személyek emberi és állampolgári jogai érvényesülésének helyzetét feltáró átfogó vizsgálatát.

Ennek megindítását követően érkezett olyan beadványok megalapozottságának vizsgálatára, amelyek tárgya az idős otthoni ellátás volt, - idő és eszköz hiányában - az átfogó vizsgálat keretében már nem vállalkozhattunk. Tekintettel azonban arra, hogy a panaszok mindegyike a panaszosnak otthont adó, időskorúakat ápoló-gondozó intézetek működésével, az általuk nyújtott ellátással, ápolással-gondozással volt kapcsolatos, vizsgálatukat egyesítettük, és az alapvizsgálat szempontjai alapján, helyszíni vizsgálat keretében igyekeztünk feltárni a beadványokban megfogalmazott sérelmek valóságalapját. 

A vizsgálat - figyelemmel arra, hogy az nem a korábban vizsgált intézményi kört érintette és nem a vizsgálat megállapításai alapján az intézeteknek és fenntartóknak tett ajánlások gyakorlati érvényesüléséről kívánt meggyőződni - nem tekinthető utóvizsgálatnak. A két vizsgálat időbeli elkülönülése azonban lehetőséget biztosított a tapasztalatok összehasonlítására is.

A vizsgálat  magában foglalta a helyszíni bejárást,  az ellátás tárgyi és személyi feltételeinek áttekintését, dokumentumok elemzését és interjúk készítését. A helyszíni vizsgálat előzetes bejelentés nélkül történt, és az intézmény nagyságától és a fővárostól való távolságától függően, egy-két napig tartott. Minden helyszínen azonos - a beadványokban megfogalmazott panaszkör figyelembevételével kialakított - szempontrendszer alapján valósult meg. Átfogta az otthon működési körülményeit, az otthon által nyújtott ellátást és szolgáltatásokat, a gondozottakkal való bánásmódot, a magatartási szabályokat és az érdekvédelmet egyaránt.

A vizsgálatban az OBH következő munkatársai vettek részt:

Dr. Bakos Anita				jogász (OBH) 
Dr. Garamvári Miklós			jogász (OBH)
Dr. Németh Andrea			jogász (OBH)
Dr. Szilágyi Júlia 			pszichiáter (OBH)
Dr. Zséger Barbara			jogász (OBH).

A vizsgálatot dr. Garamvári Miklós vezette.

Az időseket ápoló-gondozó otthonokban élő személyek alkotmányos emberi jogai megvalósulásának, illetve ezen jogok érvényesülésének helyzetét feltáró vizsgálat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésén alapult.

II. A vizsgált alkotmányos jogok

1. A tulajdonhoz való jog: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot." [Alkotmány 13. § (1) bek.]

2. Az egészséges környezethez való jog: "A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez." [Alkotmány 18. §]

3. Az élethez és emberi méltósághoz való jog: "A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani." [Alkotmány 54. § (1) bek.]
"Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni." [Alkotmány 54. § (2) bek.]

4. A szabadsághoz és személyi biztonsághoz való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani." [Alkotmány 55. § (1) bek.]

5. A jogorvoslathoz való jog: "A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti." [Alkotmány 57. § (5) bek.]

6. A szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához fűződő jog: "Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén - törvényben meghatározott esetek kivételével - megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is." [Alkotmány 58. § (1) bek.]

7. A magántitokhoz és a személyes adatok védelméhez való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és személyes adatok védelméhez való jog." [Alkotmány 59. § (1) bek.]

8. A kérelemhez és panaszhoz való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." [Alkotmány 64. §]

9. A diszkrimináció tilalma: “A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni vagy születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül." [Alkotmány 70/A. § (1) bek.]
"A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti." [Alkotmány 70/A. § (3) bek.]

10. A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog: "A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez." [Alkotmány 70/D. § (1) bek.]
"Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és természetes környezet védelmével valósítja meg." [Alkotmány 70/D. § (2) bek.]

11. A szociális biztonsághoz és ellátáshoz való jog: "A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak." [Alkotmány 70/E. § (1) bek.]
"A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg." [Alkotmány 70/E. § (2) bek.]

A vizsgálatban alkalmazott jogszabályi rendelkezéseket a jelentés melléklete tartalmazza.

 III. A vizsgálat megállapításai

1. Idősek és Mozgáskorlátozottak Otthona
(2711 Tápiószentmárton, Ady Endre u.35)

A vizsgálat ideje: 1999. április 7.

Az intézmény általános jellemzői

Az időseket és mozgáskorlátozottakat gondozó bentlakásos intézmény fenntartója Pest Megye Önkormányzata. Az intézmény alapító okirata szerint az otthon alaptevékenysége: ápoló - gondozó ellátás és fogyatékosokat ápoló - gondozó otthonaiban történő ellátás. Az intézménynek a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 1997. július 30-án kelt határozatában - 132 fő szociális ellátására szállásnyújtásával, ápoló-gondozó otthoni ellátásával és fogyatékosok ápoló-gondozó otthoni ellátásával, hivatkozva a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről szóló 161/1996. (XI.7) Kormányrendeletre - 1999. december 31-ig adott ideiglenes működési engedélyt, mivel az ÁNTSZ Nagykátai Városi Intézetének szakvéleménye alapján az otthon működése nem felel meg az előírt közegészségügyi feltételeknek.

Az otthon engedélyezett dolgozói álláshelyeinek száma 61 fő, a vizsgálat idején egy szakképzett dolgozói státusz volt betöltetlen. A gondozottakkal közvetlenül foglalkozók 70 százaléka szakképzett. 

A 2/1994 (I.30) NM rendelet előírja, hogy a személyes gondoskodást nyújtó intézményekben szakosított ellátás esetén a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók nyolcvan százalékának szakképzettnek kell lennie. Figyelemmel azonban a munkaszervezési megoldásokra, a folyamatban lévő tovább-és átképzésekre, a vizsgálat megállapítása szerint a minimálisan előírt szakképzett ápolószemélyzet intézményben tapasztalt hiánya a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészségéhez, valamint szociális biztonságához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben nem okozott visszásságot.

Az intézet igazgatója - korábbi gazdasági vezetője - 1998. novembere óta megbízottként vezeti az otthont, tekintettel arra, hogy az intézményvezetői munkakörre előírt képesítéssel nem rendelkezik. A vezetői állás betöltésére a fenntartó már három alkalommal írt ki pályázatot, a vizsgálat időpontjáig sikertelenül. Az otthon nem foglalkoztat sem gyógytornászt, sem szakképzett mentálhigiénés szakembert. Kialakítottak egy öt főből álló foglalkoztató csoportot. A csoport új vezetője a vizsgálat napján lépett munkába. 

Az otthon a gondozottak után kapott állami normatívából, a gondozásért fizetett térítési díjakból, önkormányzati támogatásból és esetlegesen adományként kapott pénzeszközökből gazdálkodik. Mindezeken kívül pályázatokon való részvétellel igyekeznek többletbevételhez jutni. Alapítványt az otthon nem hozott létre. Emelt szintű ellátást az otthon nem nyújt, ennek megfelelően egyszeri hozzájárulást vagy személyi térítési díjpótlékot a lakóktól nem kérnek. 

Az intézményi térítési díjat a fenntartó évente rendeletben állapítja meg. A fenntartó által megállapított, térítési díj havi összege a vizsgálat időpontjában 21.300 Ft volt. A személyi térítési díj fizetésére köteles, ingatlan tulajdonjogával rendelkező jogosult esetén a térítési díj és az intézmény által biztosított költőpénz fedezetéül jelzálogjogot alkalmaznak.  

Az intézményi jogviszony keletkezése

Az otthon ellátási területe Pest megyére terjed ki. A vizsgálat időpontjában az otthonban 82 időskorú mellett 50 mozgássérültet gondoztak. Annak ellenére, hogy három épületben valósul meg a gondozottak elhelyezése, épületenként eltérő gondozási formák nincsenek kialakítva. Az otthonba a gondozottak határozatlan időre szóló beutalóval érkeznek. Új felvétel csak megüresedett helyre történhet. A vizsgálat időpontjában 38 időskorú és 2 mozgássérült várakozott a beköltözésre. Az otthonba kerülés várakozási ideje körülbelül 2 év.

Az intézet a jogszabályi előírásoknak megfelelő előgondozást végez. A beutaló határozat kézhezvételét követően a szociális nővér vagy az otthon vezetője otthonában keresi fel a beutaltat és személyes környezete körülményeiről - az otthonban történő lehető legkedvezőbb elhelyezése érdekében - feljegyzést készítenek és igyekeznek feltárni azt is, hogy a leendő lakónak kikkel van valóságos kapcsolata. A látogatás alkalmával tájékoztatást adnak az intézetről, az otthon házirendjéről, a kapcsolattartás módjáról, az otthonban kialakult szokásokról. Kívánságra arra is lehetőséget biztosítanak, hogy a beutalt meglátogassa jövendő lakóhelyét.

Az intézményi jogviszony megszűnésekor a befizetett térítési díj arányos részét visszatérítik és ugyanígy számolnak el hosszabb távollét, például kórházi kezelés esetén is. Az eltávozásról és a szabadságról a főnővért kell tájékoztatni. Az otthontól távol töltött napokat az erre az időszakra felszámított alacsonyabb összegű térítési díj miatt nyilvántartják.

Az ellátás tárgyi feltételei

Az intézet Tápiószentmárton külső részén, a buszmegállótól 200-300 méterre, a hajdani Szentkirályi kúria épületében található. A régi kúria fő- és melléképületeit átalakították és két új szárnyat építettek hozzájuk. Az egyik új épületrészben a kazánházat és a mosodát helyezték el, a másik épületrész a gondozottak elhelyezését szolgálja. Ez utóbbi tetőterének felújítása, a lakószobák, foglalkoztató helyiség, és a kerekesszékek elhelyezésére szolgáló kocsitároló kialakítása - megyei finanszírozásban - a vizsgálat időpontjában is folyt. Az épületek egy nagy, szépen gondozott kertet vesznek körül. Az otthonban a fűtést és a folyamatos melegvíz-szolgáltatást biztosítják.

Az otthon gondozási része a vizsgálat időpontjában három épületből állt. A régi kúria átalakított épületében a fekvőket, a hozzá épített új szárnyban fennjáró időseket és mozgáskorlátozott lakókat helyeztek el. Az ellátási formákat nem épületrészenként, hanem szobánként igyekeztek elkülöníteni. A harmadik részleget - magukat ellátni tudó gondozottak, házaspárok számára - a régi kocsiszínből alakították ki.

A régi kúria épületében a 3-6 ágyas lakószobákban 42 lakót helyeztek el, egy személyre legfeljebb 4,4 m2 jut. Több olyan szoba is van, amely csak egy másik szobán keresztül közelíthető meg. A régi kocsiszínből átalakított épületben 10 kétágyas szobában élnek az idősek, az egy főre jutó lakótér nagysága 4,8 m2. Itt a gondozottak a szobákhoz saját kulccsal rendelkeznek. Az új épületszárny 4-5 ágyas szobáiban 62 gondozott él, egy főre megközelítőleg 4,7 m2 lakóterület jut. Azokban a szobákban, ahol több mozgáskorlátozott lakó él, problémát okoz minden kerekesszék elhelyezése. 

A személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 2/1994. (I. 30.) NM rendelet szerint az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba jut. A lakószobában négynél több személy elhelyezésére csak indokolt esetben van lehetőség. A jogszabály ezen előírásainak a rendelet hatálybalépésekor már működő intézménynek azonban nem kell megfelelnie. Ennek ellenére a vizsgálat megállapította, hogy a régi kúria épületében lévő szobák jelenleg túlzsúfoltak. A zsúfoltságot a most kialakítandó új emeleti szárnyba tervezett lakószobákkal kívánják oldani.

A szobák berendezését mindhárom épületben heverők, illetve kórházi ágyak, éjjeliszekrények, asztalok, székek, zárható és névvel ellátott szekrények alkotják. Személyes használati tárgyakat a vizsgálatot végzők - a fekvők szobáinak kivételével - minden helyiségben láttak. Saját bútorokat  helyhiány miatt nem lehet az otthonba bevinni. A szobákban lévő televíziók a lakók tulajdonában vannak, az intézmény csak a társalgókba tudott tévét biztosítani.

A főépületben az akadálymentes közlekedés feltételeit teljes körűen nem biztosították. A főbejáratnál, amely az egyetlen olyan bejárata az épületnek, ahol kerekesszékkel be lehet jutni, fából készült rámpával igyekeznek a mozgásukban korlátozott lakók közlekedését segíteni. Azonban a lakók elmondása szerint ezt a kijáratot sem tudják segítség nélkül használni, hiszen a küszöböt nem emelték ki. A tetőtér átalakítása során az új épületszárny bejáratát épített rámpával készítették, amely a jövőben alkalmas lesz arra, hogy a kerekesszékkel közlekedő gondozottak egyedül is igénybe vegyék. Az akadálymentes közlekedést gátolják még a szűk ajtók, a szűk folyosó, egyes helyeken a kapaszkodók hiánya, és az, hogy a járókereteket és a kerekesszékeket megfelelő tárolóhely hiányában a folyosókon tartják. 

Az új épületszárnyban megoldották az akadálymentes közlekedést, itt a folyosó szélesebb és a mozgást falra szerelt korlát is könnyíti. Ebben az épületrészben a nyilvános telefont olyan magasságban van, hogy az kerekesszékből is elérhető. Jelzőcsengőt sem a lakószobákban, sem a mellékhelyiségekben, sem a fürdőkben nem találtunk. Az új épületszárny folyosójának két végén van ugyan jelzőcsengő, de a szobákból és a fürdőből itt is hiányzik.

Az otthonban részlegenként egy férfi és egy női vizesblokkot alakítottak ki, WC-vel, zuhanyzóval, mosdóval és ágytálmosóval. A zuhanyzók egy része peremmel  körbekerített. Néhány WC-ben kapaszkodót szereltek fel, de nem mindegyiknek olyan széles a bejárata, hogy kerekesszékkel is megközelíthető legyen. A WC-k között volt olyan, melyet csak egy függönnyel választottak le az előtte lévő ágytálmosó helyiségből. A vizsgálatot végzők sehol nem láttak törölközőt, WC papírt, szappant. A használt TENA betéteket a mosdókban tárolták összehúzott, de nem zárt műanyag zsákokban. 

A vizsgálat megállapításai szerint a zuhanyzók állapota nem megfelelő, jelentős részük kerekesszékkel és a nehezebben mozgó gondozottak számára - a peremek magassága miatt - nem, vagy csak nehezen közelíthető meg. A zuhanytálcák állapota a régi kocsiszínből átalakított épületben a legrosszabb, néhánynak a belső részéről hiányozott a takarólap egy része. A  padlólapok nagy mértékben sérültek, a tálcák előtti széttöredezett és el nem távolított darabok komoly balesetveszélyt jelentenek. A vizsgálat megállapítása szerint az otthon zuhanyzóinak kialakítása és 2. számú részlegén észlelt állapota az otthon gondozottainak a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való  alkotmányos jogaival összefüggő visszásságot okoz.

Külön épületben vannak az irodahelyiségek, a legnagyobb társalgó, és az ebédlő. A központi társalgót ülőgarnitúrákkal, dohányzóasztalokkal, szőnyegekkel rendezték be. Ebben a helyiségben könyvek, az intézet által rendelt újságok (Népszabadság, Nők Lapja, Családi Lap, Őszidő) és szórakoztató elektronikai készülékek állnak a lakók rendelkezésére. Itt fogadhatják az idősek a hozzájuk érkező látogatókat és itt tartják az istentiszteleteket is. A társalgóhoz, az irodákhoz és az ebédlőhöz lépcső vezet fel, tehát kerekesszékkel segítség nélkül nem lehet azokat megközelíteni. A lakógyűléseket az étteremben tartják, ilyenkor fából készített, mozgatható rámpával borítják a lépcsőt. Az előbbieken kívül szintén alkalmasak közösségi együttlétre a két régi épületszárnyban kialakított kisebb társalgók, melyekben a fotelek mellett televíziót és hűtőszekrényt helyeztek el. A régi kúria épületének egyik társalgója egyben a mozgáskorlátozott lakók ebédlőjeként is funkcionál. 

Az intézetben nincs orvosi szoba és elkülönítő, az orvosi vizsgálat ideje alatt paravánt helyeznek az ágy elé. Az orvos a főnővér szobájában rendel, és itt őrzik az egészségügyi dokumentációt is. Az intézetben nem alakítottak ki intimszobát sem. A vizsgálat megállapítása szerint az egészségügyi elkülönítő és az orvosi szoba kialakításának hiánya az otthon gondozottainak a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való  alkotmányos jogaival összefüggő visszásságot okoz.

Az otthon által biztosított ellátás

Az otthon fennjáró lakóinak étkeztetése különálló épületben történik. Kivételt képeznek a fekvő betegek, akik ágyban kapják az ételt. Az otthon konyhája 200 adag étel elkészítésére alkalmas. A három főétkezésből az ebéd, és hetente több alkalommal a vacsora is meleg étel. Háromféle étrend közül lehet választani. A  cukorbetegeknek és az epebetegeknek külön étrendet készítenek.  A diétás étrend kialakítására az orvossal történő előzetes egyeztetés alapján, kiegészítő étkezésre, pépes étrend összeállítására a lakó kérésére van lehetőség. A reggeli fél hétkor, az ebéd tizenkét órakor, a vacsora délután fél hatkor történik. A lakók az általuk választott asztaltársasággal étkezhetnek. Amennyiben a gondozott előre jelzi, hogy az étkezésen nem tud részt venni, akkor elteszik neki az ételt és később felmelegítve fogyaszthatja el. Vásárlási lehetőség nincs, de a kapott tájékoztatás szerint a nővérek szívesen megveszik a gondozottaknak, amire szükségük van.

A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a lakók nevére és az intézet címére kézbesíti a nyugdíjakat. A lakók illetve törvényes képviselőik egyenként hatalmazzák meg az intézetet, hogy helyettük a postai küldeményeket átvegye és azt közvetett kézbesítő könyv útján részükre átadja. A kapott tájékoztatás szerint az erre jogosultak mindegyike megkapja a költőpénzét.

A pénzkezelési szabályzat szerint az orvosi szakvélemény alapján pénzkezelésre képtelen lakók gondozási díj levonása után megmaradó, személyes szükségletének kielégítését fedező költőpénzét a szociális nővér kezeli. A szabályzatban foglaltakon túl ilyen javaslattal élhet a gondozott hozzátartozója is. Az érintett gondozottak tulajdonhoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságnak ítélte a vizsgálat, hogy az otthon a gondozott erre vonatkozó meghatalmazása nélkül kezeli a költőpénzt. A Polgári Törvénykönyvről szóló, 1959. évi IV. törvény 18. §-a értelmében ugyanis a mindennapi életben tömegesen előforduló, különösebb megfontolást nem igénylő szerződéseket még a cselekvőképtelen személyek is jóváhagyás nélkül köthetik meg. Aggályosnak találta a vizsgálat azt is, hogy a gondozottak által kiállított meghatalmazások géppel írottak,  azokon az érintett aláírásának megtörténtét igazoló tanúk aláírásai nem szerepeltek.

Az otthon saját mosodával rendelkezik. A lakók többsége a saját ruházatát viseli, amelyek tisztítását és javítását a négy fős mosodai személyzet végzi. Aki saját ruházattal nem rendelkezik, annak az otthon biztosítja megfelelő váltásban a fehérneműt, a hálóruhát, az évszaknak megfelelő felsőruházatot és a cipőt. A ruhák egymástól való megkülönböztetésére számokat varrnak azok belső részébe, így biztosítják, hogy a tisztítást követően minden gondozott saját ruháját kapja vissza.

Az alapvető gyógyászati segédeszközöket, a gyógyszereket, valamint az inkontinencia betéteket az otthon biztosítja. Az igazgató a higiénés cikkekkel való ellátásról azt a tájékoztatást adta, hogy azokat a főnővér havonta osztja ki a gondozottak részére, akik a havi mennyiségen felül szükség szerint is igényelhetnek tisztálkodószereket.

Az otthonba a község három háziorvosának egyike rendszeresen - hetente két alkalommal - jár ki,  de ha szükség van rá, bármikor elérhető. Tevékenységéről mind az otthon vezetése, mind a gondozottak elégedetten nyilatkoztak. Éjszaka és hétvégén - szükség esetén - a község  orvosi ügyeletét hívják. A szakvizsgálatokat a nagykátai rendelőintézetben, a kórházi kezeléseket a ceglédi kórházban végzik. Az orvos a főnővér szobájában rendel, a fekvőkhöz ágyhoz megy. Nappali műszakban a főnővéren kívül három nővér teljesít szolgálatot. Éjszakára ketten vannak beosztva. A házaspárok részére fenntartott szomszédos épületben nincs külön nővérszoba, azonban a nővérek a társalgóban elhelyezett telefonon azonnal riaszthatók. 

A napi eseményeket az osztályos átadó füzetben vezetik. A vizsgálat azonban megállapította, hogy az otthonban műszakonként vezetett, dátumozott eseménynapló nem sorszámozott. A sorszámozott eseménynapló hiánya - figyelemmel a gondozottak törvényes érdekeire is - visszásságot okoz a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvével összefüggésben. 	

Gondozás, bánásmód, magatartási szabályok

Az otthonban való elhelyezés lehetőségét - figyelemmel az intézmény száz százalékos kihasználtságára -  a megüresedett helyek határozzák meg. Az elmondottak szerint igyekeznek az új lakót hasonló mentális állapotban lévő gondozottak mellé helyezni. A gondozott igényeinek megfelelő  áthelyezésre a későbbiekben megpróbálnak lehetőséget találni.

A lakók fürdetését forgórendszerben végzik, naponta más-más szobák kerülnek sorra, így elérik, hogy a fekvő betegek fürdetésére minden másnap sor kerüljön. Az önmagukat ellátó fennjáróknak hetente kötelező a fürdés, egyébként igényeik szerint korlátozás nélkül használhatják a fürdőszobákat. A testi gondozás részeként a nővérek végzik a gondozottak hajának vágását, és a férfiak borotválását is.

A házirend szerint a lakók látogatására a hozzátartozóknak reggel nyolc óra és este hat óra között van lehetőségük. Az intézet vezetése azonban nem akadályozza az ettől eltérő időpontban történő kapcsolattartást sem. A látogatók fogadására általában a központi társalgót használják. A gondozottak leveleit a helyi postáról mindennap a foglalkoztató nővér hozza el. Ha szükséges ő segít a levél megírásában is. Az otthon vezetőjének tájékoztatása szerint a gondozottak közül körülbelül harminc időskorút nem látogat senki. Tíz lakót csak az ünnepek idején visznek magukkal hozzátartozóik. A napi eltávozás délelőtt 9-11 óra, délután 13-15 óra között az intézmény főnővére, vagy helyettesei által kiadott állandó illetve esetenkénti  kilépővel történik. A zavart, idős emberek mozgását fokozottan figyelik. Amióta - 3 éve - bevezették a reggel hat és este tíz óra közötti portaszolgálatot, megszűnt az elkóborlás.

Az otthon házirendje tartalmazza a jogszabály által előírt kellékeket. Elfogadása előtt tájékoztatták  tartalmáról a lakókat. A fenntartó által jóváhagyott dokumentumot minden épületben - jól látható helyen - kifüggesztették. A vizsgálat szerint azonban a házirend azon előírása, amely szerint: "aki bejelentés, illetve engedély nélkül távozik, időben nem tér vissza, attól az állandó engedély visszavonható, vagy az eseti kiadása megtagadható" -  a gondozottak szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot idéz elő, ha büntetésként alkalmazzák.

A lakók szerint - és ezt az intézményvezető is megerősítette - a legnagyobb problémát az alkoholista gondozottak jelentik. Az idősek között kevésbé, a fiatalabb mozgáskorlátozottak körében azonban erőteljesen jelentkezik italozásból eredő magatartási probléma. A házirend tiltja nagyobb mennyiségű alkohol behozatalát az otthonba, ennek ellenére azt nem tudják megakadályozni. A helyzetet hátrányosan befolyásolja, hogy az utcában több "bögrecsárda" is működik. Az alkoholos állapot miatt előforduló súlyosabb rendbontásokat azzal büntetik, hogy az italozó lakót egy hétig nem engedik kimenni az otthonból. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerint a jogosult eltávozása csak akkor tagadható meg, ha a jogosult kezelőorvosának szakvéleménye - a jogosult önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapota miatt - az eltávozást nem javasolja. Az italozást elítélő és háttérbe szorítani kívánó intézeti magatartás helyeslése mellett a vizsgálat megállapította, hogy az intézet által alkalmazott kimenőmegvonás, mint büntetés visszásságot okoz a gondozottak szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben. 

Az igazgatónőtől kapott tájékoztatás szerint a lakók részéről nincs igény az otthon által szervezett munkaterápiás foglalkozásokra. A lakók eseti segítségét például a kerti munkákban szívesen fogadják, és azt évente kétszer, a foglalkoztató nővér javaslata alapján munkaterápiás jutalom formájában honorálják is.

Érdekvédelem

Az otthonban negyedévente tartanak lakógyűlést. A lakógyűlés pontos időpontjáról a foglalkoztató nővér a faliújságra egy héttel korábban kihelyezett meghívóval tájékoztatja a  lakókat. A lakógyűlésen a gondozottak rendszeresen jelzik az étel minőségével kapcsolatos kifogásaikat valamint lakótársaik némelyikének alkoholos állapotára visszavezethető sérelmeiket. Az otthon érdekképviseleti fóruma formailag létezik, gyakorlatilag azonban nem működik. Az érdekképviseleti fórum működésének hiánya - figyelemmel a gondozottak, hozzátartozóik, valamint az intézmény dolgozóinak törvényes érdekeire is - a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okoz visszásságot. A lakók panaszaikkal, észrevételeikkel, javaslataikkal megvárják a lakógyűlés összehívását vagy - ha a kérdés azonnali intézkedést kíván - közvetlenül keresik meg a nővéreket, a főnővért vagy az otthon vezetőjét.

Ajánlások - Kezdeményezések

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Pest Megye Önkormányzat fenntartásában működő tápiószentmártoni Idősek és Mozgáskorlátozottak Otthona működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében ajánlással fordulok az otthont fenntartó Pest Megyei Önkormányzathoz. Felkérem, hogy gondoskodjon
- a hiányzó védőkorlátok elhelyezésével, a küszöbök kiemelésével, az épületekhez vezető lépcsők átalakításával az akadálymentes és biztonságos közlekedés feltételeinek megteremtéséről,
- az otthon zuhanyzóinak átalakításáról, és balesetmentes használatának biztosításáról,
- az intézet érdekképviseleti fórumának müködtetéséről. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben  a tápiószentmártoni Idősek és Mozgáskorlátozottak Otthona működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében az otthon igazgatójánál kezdeményezem, hogy gondoskodjon
- a jogszabályi feltételeknek megfelelő eseménynapló vezetéséről,
- a gondozottak költőpénzének szabályszerű kezeléséről, 
- a jogszabályban előírt egészségügyi elkülönítő és orvosi szoba  kialakításáról és rendeltetésszerű használatának biztosításáról,
- a jogszabályi előírásoknak maradéktalanul megfelelő házirendről,
- az eseti orvosi szakvélemény hiányában, büntetésként alkalmazott kimenőmegvonás gyakorlatának megszüntetéséről.

2. Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Esthajnal Időskorúak Otthona
(2028 Pilismarót-Basaharc)

A vizsgálat ideje: 1999. április 12.

Az intézmény általános jellemzői

Az időskorúak szociális otthoni ellátását nyújtó intézmény fenntartója Komárom-Esztergom Megye Önkormányzata. Alapító okirata szerint az otthon alaptevékenysége: szociális ellátás szállásnyújtással. A Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal 1997. december 31-én kelt határozatában az intézménynek - 92 fő bentlakásos formában történő folyamatos ápolására, gondozására, hivatkozva a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről szóló 161/1996. (XI.7) Kormányrendeletre - 1999. december 31-ig ideiglenes működési engedélyt adott. A közigazgatási hivatal az ÁNTSZ Esztergomi Intézete szakvéleményére, továbbá saját helyszíni vizsgálatára alapozott döntését az alábbiakkal indokolta: "A vizes helyiségek állapota leromlott, berendezéseik erősen elhasználódtak, teljes körű felújításra szorulnak. Az épületben lift nincs, az emeleten mozgásukban korlátozott személyeket is elhelyeztek. A szobák zsúfoltak. Az alsó épület padlószintjének magassága a külső járda szintjével azonos, lakófunkciója nem megfelelő. A vizes helyiségek a szabadból nyílnak, a nemenkénti elkülönítés nem megoldott, a melegvíz-szolgáltatás nem folyamatos. A lakószobák itt is zsúfoltak. A felső épületben a hat lakószoba közül az egyik szoba belső elhelyezkedése következtében természetes megvilágítással és szellőzéssel nem rendelkezik. A helyiségek állaga, berendezési, felszerelési tárgyai elhasználódtak, felújításra szorulnak. Az intézményben lakónként átlag 4m2-nyi lakószoba terület biztosított, amely nem éri el a jogszabályban meghatározott számítás területet. A vizesblokkok száma kevés, tíz ellátottra legalább egy fürdőszoba, vagy zuhanyozó, valamint nemenkénti WC nem biztosított. A személyi higiénét biztosító intézményi textília nem éri el a rendeletben előírt mértéket. Gondozási egységenként a szakmai létszám, valamint a szakképzettség aránya nem éri el a külön jogszabályban meghatározott mértéket." A közigazgatási hivatal felhívta a fenntartó figyelmét arra, hogy az intézmény működését 1998. negyedik negyedévében ellenőrizni fogja, és ha az ellátás körülményeiben nem tapasztal javulást, elrendeli az intézmény működésének megszüntetését. A vizsgálatot végzők rendelkezésére álló dokumentumok szerint az ellenőrzés elmaradt.

Az otthon engedélyezett dolgozói álláshelyeinek száma 40 fő. Ezen kívül a Szociális és Családügyi Minisztérium külön biztosított 2 státuszt azzal, hogy ezek költségeit csak az álláshely betöltését követően folyósítják. Az ápolók többségének általános ápoló vagy szociális gondozó végzettsége van. A gondozottakkal közvetlenül 19-en foglalkoznak, ebből négy szakképzetlen. Közülük ketten 1999. év szeptemberben kezdik meg, ketten pedig az év vége előtt fejezik be szakirányú tanulmányaikat. Az intézet igazgatója, aki a gyógypedagógiai főiskola szociális szervező szakán végzett, 1994. júniusa óta vezeti az otthont. A vizsgálat időpontjában sikerült betölteniük a mentálhigiénés szakember 1999. év januárja óta üres státuszát. A mentálhigiénés csoportot vele együtt három fő alkotja. Az otthon nem foglalkoztat gyógytornász szakembert. 

Az otthon a gondozottak után kapott állami normatívából, a gondozásért fizetett térítési díjakból és pályázaton elnyert pénzeszközökből gazdálkodik. Az egyik lakó által, szociális és kulturális céllal, 1996. októberében alapított Naplemente Alapítvány - amelynek vagyona körülbelül 800.000 Ft - az otthon által szervezett kirándulásokat és egyéb közös programokat támogatja.  

A fenntartó által rendeletben megállapított térítési díj mértéke a vizsgálat időpontjában havi 19.000 Ft volt. A személyi térítési díj fizetésére köteles, ingatlan tulajdonjogával rendelkező jogosult esetén a térítési díj és az intézmény által biztosított költőpénz fedezetéül jelzálogot alkalmaznak. 

Az intézményi jogviszony keletkezése

Az otthon ellátási területe Komárom-Esztergom megyére terjed ki. A vizsgálat időpontjában az otthonban 84 gondozott élt, átlagéletkoruk 70-72 év körüli volt. Az otthonban egymástól elkülönült gondozási egységeket nem alakítottak ki. Az intézménybe a gondozottak  a megyei önkormányzat határozatlan idejű beutaló határozatával érkeznek. A megüresedett férőhelyekre történő felvételre körülbelül 20 időskorú várakozott, de tekintettel arra, hogy ők mindannyian fekvőbetegek és a fekvőbetegek elhelyezésére szolgáló helyiségekben nincs üresedés, továbbra is várakozni kényszerülnek.

Az otthon a jogszabályi előírásoknak megfelelő előgondozást végez. A beutaló határozat kézhezvételét követően az igazgató, vagy a mentálhigiénés szakember otthonában keresi fel a beutaltat és az otthonról adott egyidejű felvilágosítás mellett tájékozódnak a leendő lakó életkörülményeiről, elvárásairól és szokásairól is. Lehetőséget biztosítanak arra is, hogy a beutalt személyesen keresse fel az otthont, de a kapott tájékoztatás szerint ezzel a lehetőséggel kevesen kívánnak élni.

Az intézet igazgatójának tájékoztatása szerint több olyan gondozott is él az otthonban, aki alkoholista, vagy pszichiátriai beteg, de az ezt igazoló orvosi szakvéleménnyel nem rendelkezik. Az igazgatónő véleménye szerint az említett gondozottak a lakók 20-20%-a. Áthelyezésüket - az állapotuknak jobban megfelelő rehabilitációs intézményekbe - nem tudják megoldani.

Az ellátás tárgyi feltételei

Az intézet Pilismarót-Basaharcon, a buszmegállótól mintegy 80-100 méterre található. Az otthon, amely  több mint száz éves régi kúriában kapott helyet, 1959. óta működik szociális otthonként. A kúria épületén kívül a volt intéző-lakás - felső távolsági épület -  és a cselédek lakhelye - alsó távolsági épület - szolgál a gondozottak elhelyezésére. Ezen kívül a külön épületben nővéröltöző, ebédlő, és  halottasház tartozik az otthonhoz. A főépület előtt kis parkot alakítottak ki fákkal, bokrokkal és néhány paddal. Az intézmény vezetőjének tájékoztatása szerint a fűtést és a melegvíz-szolgáltatást az otthon széntüzelésű kazánjai nem tudják folyamatosan biztosítani. A 2/1994 (I.30) NM rendelet szerint csak az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben a folyamatos fűtés-és melegvíz-szolgáltatást biztosítani tudják. A vizsgálat megállapítása szerint a folyamatos fűtés és melegvíz-szolgáltatás hiánya alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okoz a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogával összefüggésben.

Az intézménynek helyet adó telek közvetlenül a nagy forgalmú 11-es főút mellett van. Ennek ellenére csak a főépületet védi kerítés, a lakók elhelyezését szolgáló másik két épület a kerítésen kívül található. Az igazgató tájékoztatása szerint azért nem tudták megoldani az egész otthon bekerítését, mert az épületek messze vannak egymástól, köztük olyan területek találhatóak, melyek nem az otthon tulajdonát képezik, és e területeken két közút vezet át. 

Elkóborlás az utóbbi egy évben nem volt, de korábban előfordult, hogy egy elkóborolt idős férfit eltűnése után két héttel holtan találtak meg az otthon közelében. A vizsgálat megállapítása szerint az otthon elkerítésének hiányosságai, valamint a portaszolgálat vagy más ellenőrző rendszer kialakításának elmulasztása veszélyezteti az otthon lakóinak életét és testi épségét, és alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okoz a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogával összefüggésben.

Az igazgató tájékoztatása szerint az otthon három épületében három gondozási egységet alakítottak ki. A főépületben a fekvőket és a nehezen mozgó lakókat helyezték el. Az ún. alsó távolsági épületben fennjáró, önellátásra képes gondozottak élnek. Amennyiben közülük bárki megbetegszik, akkor felkerül a főépületbe, hiszen csak itt lehet megoldani a betegek ápolását és a folyamatos felügyeletet. Az éjszaka folyamán ebben az épületben nincs ügyeletes nővér, az utolsó ellenőrzés este kilenc óra körül történik, ezt követően reggelig senki sincs a gondozottakkal. Az ún. felső távolsági épületben nem fekvő, de nehezen mozgó idősek élnek. Ez utóbbi két épület falai rendkívül vizesek, salétromosak. Az igazgatónő tájékoztatása szerint a volt intéző-lakásban lévő szobák falaira nem lehet falvédőt helyezni, mert félő, hogy megrohad.

A főépületben 5-7 ágyas szobákban élnek a gondozottak, az egy főre jutó lakótér 3,45 m2. A volt cselédházban 8 szobában helyezték el a lakókat, itt egy főre 4 m2 jut. Ebben az épületben a lakószobák csak az udvarról - közvetlenül, vagy egy kis előszobán keresztül -  közelíthetők meg, közös, fedett folyosó nem köti össze őket. A szobákat a gondozottak bezárhatják, de ezt a kapott tájékoztatás szerint az otthon vezetése nem veszi jó néven. A harmadik épületben 2-8 ágyas szobákban élnek az idősek, az egy főre jutó lakótér 4,3 m2. Itt is van egy olyan lakószoba, mely az udvarról nyílik. 

A 2/1994. (I. 30.) NM rendelet szerint az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba jut. A lakószobában négynél több személy elhelyezésére csak indokolt esetben van lehetőség. A jogszabály ezen előírásainak a rendelet hatálybalépésekor már működő intézménynek - így a vizsgált otthonnak sem - nem kell megfelelnie.

A szobák berendezését kórházi vaságyak, vagy heverők, asztal, személyenként egy éjjeli szekrény és egy nagyobb szekrény alkotják, amelyek a lakók szerint mindig nyitva állnak. A szekrények egy részét helyhiány miatt a folyosókon helyezték el. A szobákban lévő televíziók gondozotti tulajdonban vannak. A legtöbb szoba zsúfolt, berendezéseik rossz állapotúak és elhanyagoltak. Sok gondozott azért nem tud beágyazni nappalra, mert a személyes használati tárgyaikat egyéb tárolási lehetőség hiányában az ágyneműtartóban tartják. Saját bútor behozatalát kifejezetten nem tiltják, de  - a vizsgálatot végzők tapasztalata szerint -  nem jellemző a saját bútor. A szobák díszítés és személyes használati tárgyak hiányában sivár, személytelen benyomást keltenek.
A központi épület lépcsős főbejáratát és a volt intéző-lakás lépcsős bejáratát rámpa hiányában mozgáskorlátozott gondozottak segítség nélkül nem tudják használni. A főépület hátsó lépcsője mellé építettek egy rámpát, mely lejtős, kanyarodik, és csak az egyik oldalán van korlát. Segítség igénybevétele nélkül nem lehet rajta kerekesszékkel közlekedni. A vizsgálat megállapítása szerint a rámpa jelenlegi kialakítása veszélyezteti a mozgásukban korlátozott gondozottak életét és testi épségét, és az otthon lakóinak legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okoz. 

Az intézet vezetése az épületből, akadálymentes kijárási lehetőséget kívánt biztosítani az emeleti teraszról egy a hegyoldalba nyíló átjáró megépítésével. Céljuk nem csak a mozgáskorlátozott lakók közlekedésének a megkönnyítése volt, hanem az is, hogy a beteget szállító mentőautó akadálytalanul tudja megközelíteni az otthont. A hegyoldalban kialakított meredek út azonban nincs leaszfaltozva, csak murvával szórták fel, így kerekesszékkel való közlekedésre nem alkalmas. Az igazgatónő tájékoztatása szerint a laza, csuszamlós, meredek úton a mentőautó sem tud feljönni.

A főépület emeletén többnyire fekvő, illetve kerekesszékkel, járókerettel közlekedő gondozottak laknak. Az épületben lift nincs, a felső szintre lépcső vezet fel, amelyen a haladást korlát segíti. A lépcső azonban szűk, azt csúszós PVC padló borítja, a fokok szélén lévő fém csúszásgátlók már elkoptak, ezért funkciójuknak nem felelnek meg. A kerekesszékbe kényszerült lakókat kézben viszik le a szűk helyen, ami a nővéreknek komoly nehézséget okoz,  férfi ápoló nincs az otthonban. Az eddig említetteken kívül az akadálymentes közlekedést gátolják a meghagyott küszöbök, a szekrényeknek a folyosón történő elhelyezése és a kapaszkodók hiánya. Jelzőcsengő egyik épületben sincs.

A főépület fürdőszobái közül egyet építettek újonnan pályázati pénzek felhasználásával, a többi vizesblokk állapota leromlott. A fürdőhelyiségek egy részét férfiak és nők vegyesen használják. Többségük szűk, kerekesszékkel való közlekedésre nem alkalmas. Az akadálymentes közlekedést gátolja az, hogy nem minden vizesblokkban szereltek fel kapaszkodókat és sok helyen a küszöböt is meghagyták. Az otthon betegemelővel nem rendelkezik. Több fürdőszobában és mellékhelyiségben a WC fülkéknek nincs ajtaja, a zuhanyzótálcák, kádak, WC-k egymástól még függönnyel sincsenek elválasztva. A vizsgálat megállapítása szerint a WC ajtók és az elválasztó függönyök hiányából fakadóan az intimitás elemi feltételei hiányoznak és ez az otthon lakóinak emberi méltósághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggő visszásságot okoz. 

Az emeleti női mosdóból nyílik a szennyesledobó, amelynek ajtaja a vizsgálat idején nyitva volt. A vizsgálat megállapítása szerint a nyitva tartott szennyesledobó balesetet okozhat, veszélyezteti az otthon lakóinak életét és testi épségét, valamint alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okoz a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogával összefüggésben. 

A vizsgálat megállapításai szerint a volt cselédlakások épületében kialakított két WC fülke rendkívül piszkos, elhanyagolt, padozatuk vízköves, falaikról hullik a csempe. Használható zuhanyzó, fürdőkádkád ebben az épületrészben egyáltalán nincs, az itt lakóknak csak a távoli központi épületben van lehetőségük a fürdésre, tisztálkodásra. Az otthonnak ez az épülete nem felel meg a 2/1994. (I. 30.) NM rendelet azon előírásainak, mely szerint a bentlakásos intézményben biztosítani kell a személyi tisztálkodásra szolgáló helyiséget. A vizsgálatot végzők az otthon mellékhelyiségeiben sehol nem láttak törölközőt, WC papírt, szappant.

A főépületben három társalgó található, ezek közül kettő ebédlőként is funkcionál. A társalgókban könyvespolcot, foteleket, televíziót helyeztek el. Az emeleten pályázati pénzből egy teraszt alakítottak ki, amelyen a vizsgálat időpontjában matracokat, használaton kívül álló kerekesszékeket, járókereteket tároltak. A volt cselédlakások épületében egy ebédlő és egy kicsi teakonyha szolgál közösségi együttlétre. A harmadik épületben a beüvegezett verandát használják ebédlőnek, ezen kívül a ház hátsó részén alakítottak ki egy társalgót.

Az intézetben nincs orvosi szoba és elkülönítő. Az orvos a főnővér szobájában rendel, és itt őrzik az egészségügyi dokumentációt is. A gyógyszerek egy részét a nővérszobában tárolják. Az otthonban nem alakítottak ki intimszobát sem. A vizsgálat megállapítása szerint az orvosi szoba és az elkülönítő kialakításának hiánya az otthon gondozottainak a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okoz.

Az otthon által biztosított ellátás

Az intézetnek saját főzőkonyhája van. A három főétkezésből az ebéd, és hetente két alkalommal a vacsora is meleg étel. A normál étrenden kívül a cukorbetegeknek, az epebetegeknek és a gyomorbántalmakban szenvedőknek készítenek külön ételt. Az otthonban diétás, vagy pépes étrend kialakítására az orvossal történő előzetes egyeztetés alapján, illetve a lakó külön kérésére van lehetőség. A reggeli nyolckor, az ebéd fél egykor, a vacsora fél hatkor van. Az alsó és felső távolsági épületbe a főépületből hordják ki az ételt. Amennyiben valaki az ebéd idején nem tartózkodik az otthonban, és előre szól, akkor el tudják neki tenni az ételt, azonban az igazgatótól kapott tájékoztatás szerint annak a részére, aki rendszeresen eljár, nem teszik félre az ebédjét. A vizsgálat megállapítása szerint az otthonban kialakított ezen gyakorlat a gondozottak szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben idéz elő visszásságot.

Vásárlási lehetőség nincs,  de a gazdasági vezető kérésre beszerez kekszet és édességet a lakóknak. Az otthon gépkocsijával szállítják a gondozottakat szükség esetén  szakrendelésre és ezzel az autóval végzi a bevásárlásokat az intézet egyik alkalmazottja is. 

A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a lakók nevére és az intézet címére kézbesíti a nyugdíjakat. A lakók illetve törvényes képviselőik egyenként hatalmazzák meg az intézetet, hogy helyettük a postai küldeményeket átvegye és azt közvetett kézbesítő könyv útján részükre átadja. A kapott tájékoztatás szerint az erre jogosultak mindegyike megkapja a költőpénzét. Az otthon pénzkezelési szabályzata megfelelően rendelkezik a gondozottak részére érkező nyugdíjak, a hozzátartozók, a kirendelt gondnokok által küldött pénzeszközök, valamint az intézet által fizetett költőpénz kezeléséről, nyilvántartásáról és elszámolásáról.  

Az otthon által kialakított - de nem dokumentált - gyakorlat szerint a pénzkezelésre képtelen lakók gondozási díj levonása után megmaradó, a személyes szükségletének kielégítését fedező költőpénzét orvosi javaslatra, az intézet kezeli. A kapott tájékoztatás szerint ilyen javaslattal élhet a gondozott hozzátartozója is. Az érintett gondozottak tulajdonhoz való alkotmányos jogával kapcsolatos visszásságnak ítélte a vizsgálat, hogy az otthon a gondozott erre vonatkozó meghatalmazása nélkül kezeli a költőpénzt. A Polgári Törvénykönyvről szóló, 1959. évi IV. törvény 18. §-a értelmében ugyanis a mindennapi életben tömegesen előforduló, különösebb megfontolást nem igénylő szerződéseket még a cselekvőképtelen személyek is jóváhagyás nélkül köthetik meg.

Az otthon mosodáját különálló épületben, a főépülettől néhány méterre alakították ki. Falai kívül-belül átvizesedtek, pereg a vakolat. Padozata vízkő-foltos beton. Ősrégi mosógép-monstrumban mossák a ruhát, amely nem centrifugál. Így a kimosott ruhát át kell szedni egy bádog teknőbe, majd onnan a centrifugába. A helyiség sarkaiban hypós hordók találhatók, mindenütt kiaggatott köteleken felső- és alsó ruhák száradnak. A második helyiségben két széntüzelésű, hengeres gőzkazán, mellettük talicska lapáttal, koksszal. A mosodások maguk táplálják a tüzet a kazánokban. A ruhák javítását is itt végzik. A kapott tájékoztatás szerint a ruhákra, az egymástól való megkülönböztetés érdekében számokat hímeznek vagy a ruhákat vegytintával jelölik meg. Ennek némileg ellentmond, hogy a vizsgálatot végzők a száradó ruhákon ilyen jelzéseket nem találtak. A lakók többsége nem a saját ruháját viseli, de a hiányzó ruhákat textíliákat az otthon nem tudja a jogszabály által megkövetelt mértékben biztosítani, illetőleg pótolni. A jogszabályban előírt, ruházati cikkekel való ellátásban tapasztalt hiányosság a gondozottak szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben okoz visszásságot. 

Az otthon felső távolsági épülete szemrevételezésének időpontjában a gondozottak éppen ebédeltek. A tálalás során szalvétát nem kaptak, az ételt a tányérba kitéve hozták be az ebédlőbe. A vizsgálatot végzők szerint a kulturált étkezés olyan elengedhetetlen kellékének, mint a szalvétának a hiánya, visszásságot okoz az otthon lakóinak emberi méltósághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggésben

A mosodától alig néhány méterre építettek egy kettős disznóólat, amelyben a vizsgálat időpontjában egy sertést neveltek.

Az alapvető gyógyászati segédeszközöket (járókeret, járóbot, kerekesszék), gyógyszereket, továbbá az inkontinencia betéteket az otthon biztosítja, azokért a lakóknak nem kell fizetniük.  A tisztálkodószerekkel kapcsolatban az igazgató arról tájékoztatott, hogy nem akadályozzák meg, ha valaki azokat megveszi magának. Minden lakónak havonta csak egy tekercs WC-papírt és egy szappant adnak. A sampont a nővérek kapják, mert ők mossák a gondozottak haját. Ha egy fennjáró idős egyedül akar hajat mosni, akkor is a nővértől kell sampont kérnie. Fogkrémet a gondozottak nem kapnak. A jogszabályban előírt, tisztálkodáshoz szükséges anyagokkal való ellátásban tapasztalt hiányosság a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint a szociális biztonsághoz való alkotmányos joggal összefüggésben okoz visszásságot. 

Az otthonban szükséges orvosi teendőket szerződéses jogviszony keretében Pilismarót község háziorvosa látja el. A szerződése értelmében tevékenysége napi két órára szól, de a gyakorlatban heti 2x4 órát tölt az intézetben. Amennyiben ezen időpontokon kívül van rá szükség, bármikor elérhető. A háziorvoson kívül az otthonba egy szemész szakorvos jár ki néha. Az ezen felül szükséges szakorvosi ellátás, valamint kórházi kezelés Esztergomban történik. Tekintettel arra, hogy az otthonban orvosi szobát nem alakítottak ki, az orvos a főnővér szobájában rendel, a fekvőkhöz ágyhoz megy. A főnővér szobájában kezelik az egészségügyi dokumentációt és itt történik a gyógyszerelés is. A gyógyszerfüzet számozott. A napi eseményeket a délelőttös és a délutános műszak egy minden második oldalán sorszámozott füzetben vezeti. A vizsgálat megállapítása szerint a minimálisan előírt orvosi jelenlét intézményben tapasztalt hiánya a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogával összefüggésben okoz visszásságot.

Gondozás, bánásmód, magatartási szabályok

Az otthonban történő elhelyezést elsősorban a megüresedett helyek határozzák meg. Az igazgató tájékoztatása szerint a gondozott ilyen irányú kérése alapján van lehetőség a lakó más szobában történő áthelyezésére.

A lakókat hetente egyszer fürdetik. Ilyenkor, a testi gondozás részeként a nővérek végzik a gondozottak hajának vágását, és a férfiak borotválását is.

Látogatókat a lakók bárhol fogadhatnak. A gondozottak közel egyharmadát rendszeresen látogatják, egyharmadát soha. Az otthonban kialakult párkapcsolatokat támogatnák, de helyhiány és a lakószobák adottságai miatt nem nagyon van mód összeköltözésre. Amikor az igazgató az otthonban tartózkodik a gondozottak az irodából pénzért telefonálhatnak. Délután a lakókat a főnővéri szobában hívhatják a hozzátartozóik, egyébként csak az országút túloldalán lévő fülkét használhatják. Az igazgató szeretett volna egy nyilvános telefont az otthonba, de nem sikerült szereznie. A lakók leveleit - napi rendszerességgel - a postás hozza, amelyeket a nővérek osztanak szét. Az általuk megírt leveleket az irodán adhatják le. 

Amennyiben a gondozott el kíván távozni az otthonból, akkor szándékát  a nővéreknek, vagy a főnővérnek kell bejelentenie. A kimenő megvonás büntetést az intézet nem alkalmazza. A gondozott esetlegesen hosszabb idejű szabadságát az igazgató engedélyezi. 

Az intézet vezetője szerint nagy problémát jelentenek az otthon alkoholista lakói. Az igazgató arról adott tájékoztatást, hogy a szenvedélybeteg gondozottak túlnyomó többsége az otthon alsó távolsági épületében lakik. Ők - figyelemmel arra, hogy az eltávozásukat kontrollálni nem tudják - szabadon járnak ki inni. Az igazgatónő szerint nem tanácsos őket kérdőre vonni, mert rendkívül erőszakossá válnak. Még élénken él a lakók emlékezetében egy, az otthonnak ebben az épületében két évvel ezelőtt történt, italos állapotban elkövetett emberölés emléke.

Az igazgató tájékoztatása szerint nincs különösebb igény a lakók részéről munkaterápiás foglalkozásra. Csak néhány gondozott vállal részt a disznóetetésben, a kertészkedésben, a konyhai segédmunkában, valamint a ruhaneműk vasalásában, javításában. Munkájukért munkaterápiás jutalmat kapnak. Ezen kívül a minden évben megtartott Erzsébet és Katalin napi bálon az a gondozott szokott pénzjutalmat kapni, aki abban az évben valami kiemelkedőt tett az intézetért. 

Az otthon házirendjének rendelkezésünkre bocsátott példánya szerint a házirend utolsó módosítása, illetve kiegészítése 1997. márciusában történt. A kiegészítés az érdekképviseleti fórum újraválasztott tagjainak nevét tartalmazta. A vizsgálat résztvevői az otthon területén egyetlen helyen, az alsó távolsági épület házaspári szobájában láttak kifüggesztett házirendet. A házirend jogszabályoknak megfelelő, jól látható helyen történő kifüggesztésének elmulasztása - figyelemmel a gondozottak, hozzátartozóik, valamint az intézmény dolgozóinak törvényes érdekeire is - a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okoz visszásságot.

A házirendből hiányoznak az alábbi, jogszabályban előírt szabályozási követelmények:
- az otthonba bevihető tárgyak köre,
- tisztálkodási szerekkel és egyéb szükségleti cikkekkel való ellátás rendje,
- készpénz intézményben vagy pénzintézetben való megőrzésének esetei,
- személyes letétben elhelyezhető készpénz havi összege,
- esetenkénti alkoholfogyasztás szabályai. 

Az egyes tárgykörök szabályozásának hiánya a szociális biztonsághoz való alkotmányos joggal, valamint a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben jelent visszásságot.

A vizsgálatot végzők szerint az otthon házirendjének azon előírása, amely szerint: "A lakók nyári hónapokban 21 óráig, téli hónapokban 19 óráig az otthont előzetes bejelentéssel - az étkezési idők figyelembevételével - elhagyhatják. Ez alól kivétel a gondnokság alatt álló, aki csak a gondnoka engedélyével vagy kérésére engedhető el, vagy kisérővel, aki vállalja a felelősséget a gondnokoltért." - alkotmányos joggal összefüggő visszásságot idéz elő a gondnokság alá helyezett gondozottak szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához fűződő jogával összefüggésben. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerint a jogosult eltávozása ugyanis csak akkor tagadható meg, ha a jogosult kezelőorvosának szakvéleménye - a jogosult önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapota miatt - az eltávozást nem javasolja. A vizsgálatot végzők álláspontja szerint önmagában annak a ténye, hogy valaki gondnokság alatt áll, nem jelenti automatikusan azt, hogy folyamatosan önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapotban van. A vizsgálat által kifogásolt szabály pedig ezt feltételezi. 

Az otthon házirendje szerint: "Az intézmény vezetője köteles a hozzá benyújtott, vagy szóban előadott panaszt kivizsgálni és az érdekeltet vagy azonnal szóban, vagy 15 napon belül írásban tájékoztatni  a megtett intézkedésről." A jogszabály szerint a panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. Hiányzik az otthon házirendjéből az a szabály is, miszerint a jogosult és hozzátartozója, valamint a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet panaszukkal az intézmény fenntartójához fordulhatnak, ha a panasz kivizsgálására jogosult a) határidőben nem intézkedik, b) intézkedésével nem értenek egyet.".

A vizsgálat megállapítása szerint az otthon házirendje jogellenesen rendelkezik az intézményi jogviszony megszüntetésének módjáról, amikor lehetővé teszi azt arra az esetre, "ha a jogosult 10 napon túl engedély nélkül távolmarad és távollétét nem indokolja megfelelően." A szociális törvény ismerte és alkalmazta az intézményi jogviszony megszüntetésének ezt az esetét, amikor kimondta, hogy az intézményi jogviszony megszűnik a jogosultnak a házirendben meghatározott tartamú indokolatlan távolmaradásával, de az idézett rendelkezést az 1994. évi VI. törvény 31. §-a, 1994. február 1-től hatályon kívül helyezte.

Érdekvédelem

Panaszaikat az otthon lakói elsősorban a számukra kedves nővéreknek mondják el, de a legtöbb panasz eljut az igazgatóhoz is. Ő igyekszik békésen megoldani a problémákat, legtöbbször elég, ha beszélget a két vitázó féllel. Írásban csak akkor válaszol, ha a panasz is írásban érkezik.

Az otthonban érdekképviseleti fórum van, de nem működik. Jelenleg sem a lakók, sem a dolgozók között nincs olyan, aki felvállalná a kollektív érdekképviselet és érdekérvényesítés feladatát. Korábban az azóta eltávozott foglalkoztató nővér végezte ezt a munkát. Az érdekképviseleti fórum működésének hiánya - figyelemmel a gondozottak, hozzátartozóik, valamint az intézmény dolgozóinak törvényes érdekeire is - a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okoz visszásságot. Lakógyűlést épületenként évente kétszer tartanak. Ennek napirendjéről előre tájékoztatják az időseket. Leggyakrabban együttélésből származó konfliktusok és az étel minősége merül fel megoldandó problémaként.

Ajánlások-Kezdeményezések

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat által fenntartott pilismarót-basaharci Esthajnal Időskorúak Otthona működésével összefüggésben megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében azt ajánlom a Komárom-Esztergom Megyei Közgyűlés Elnökének, hogy  terjessze a jelentést a fenntartó Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat elé azzal az ajánlással, hogy a vizsgálat megállapításai és a jogszabályok előírásai alapján - az itt elhelyezettek számára fennálló gondozási kötelezettség folyamatos biztosítása mellett - döntsön az otthon alsó és felső távolsági épületeiben folyó gondozási tevékenység megszüntetéséről, ezen egységek bezárásról.

Az épületek felszámolására vonatkozó döntés kimenetelétől függetlenül kezdeményezem, hogy a  fenntartó megyei önkormányzat gondoskodjon
- az otthon portaszolgálatának megszervezéséről, vagy olyan ellenőrző, biztonsági rendszer kialakításáról, amely az otthon zavartalan működésének biztosítása mellett alkalmas a betegek bejelentés nélküli eltávozásának észlelésére,
- az egészségügyi feladatok ellátásához minimálisan szükséges orvosi jelenlét biztosításáról,
- a hiányzó védőkorlátok elhelyezésével, a küszöbök kiemelésével, az épületekhez vezető lépcső, valamint a központi épület hátsó udvarára vezető rámpa átalakításával az akadálymentes és biztonságos közlekedés feltételeinek megteremtéséről,
- a jogszabályban előírt mennyiségű fehérneműről, hálóruháról, felsőruházatról és cipőről,
 - az intézet érdekképviseleti fórumának működtetéséről.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben az Idősek és Mozgáskorlátozottak Otthona működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében az otthon igazgatójánál kezdeményezem, hogy gondoskodjon
- a hiányzó WC ajtók, térelválasztó függönyök felszereléséről,
- a központi épület szennyesledobó ajtajának folyamatos zárva tartásáról,
- az étkezés időpontjában rendszeresen távollévő gondozottak ételének félretételéről,
- a jogszabályban előírt egészségügyi elkülönítő és orvosi szoba  kialakításáról és rendeltetésszerű használatának biztosításáról,
- a jogszabályban  előírt mennyiségű tisztálkodást segítő textíliáról, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagok és eszközök szükség szerint történő biztosításáról,
- a jogszabályi feltételeknek megfelelő eseménynapló vezetéséről,
- a gondozottak költőpénzének szabályszerű kezeléséről, 
- a hatályos jogszabályi előírásoknak maradéktalanul megfelelő házirendről és annak  jól látható helyeken történő kifüggesztéséről.

3. Kornisné Liptay Elza Szociális és Rehabilitációs Közhasznú Társaság
(4400 Tiszavasvári, Vasvári Pál u. 87.)

A vizsgálat ideje: 1999. április 21-22.

Az intézmény általános jellemzői

A Tiszavasvári Kornisné Liptay Elza Szociális és Rehabilitációs Közhasznú Társaságot Tiszavasvári Város Önkormányzata az 1951. óta működő városi fenntartású szociális otthonból 1997. április 1-jén hozta létre. Az otthon működését 1997. július 1-jén kezdte meg. Az intézmény szakosított szociális ellátás keretében végzett fő tevékenységi területe az idősellátás, a mozgáskorlátozottak és értelmi fogyatékosok ellátása, valamint emelt szintű szociális ellátás. A KHT-nak a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal 1997. július 3-án kelt határozatában  -122 férőhelyes idősek otthona ellátási formára és 98 férőhelyes fogyatékosok otthona ellátási formára - határozatlan időre szóló működési engedélyt adott.

A KHT. dolgozói álláshelyeinek száma 132. Betöltetlen státusz jelenleg nincs. A gondozottakkal közvetlenül 62 személy foglalkozik, szakképzettségük aránya száz százalékos. A KHT. ügyeinek intézését és képviseletét az ügyvezető látja el. Az otthon korábbi vezetőjének a munkaviszonyát 1998. júliusában az alapító önkormányzat képviselő testülete mondta fel. Közöttük a vizsgálat időpontjában is munkaügyi per zajlott. Az otthon jelenlegi vezetőjének közgazdasági végzettsége van, és 1998. júliusa óta ideiglenes jelleggel látja el feladatát. A vezetői státusz betöltésére már több alkalommal írtak ki pályázatot, de a vizsgálat időpontjáig egyetlen jelentkező sem felelt meg a vezetővel szemben támasztott követelményeknek. Az intézetben foglalkoztatnak gyógymasszőrt, és működik egy hét főből álló mentálhigiénés csoport is.

Az otthon a térítési díjakból, a gondozottak után kapott normatívából, a foglalkoztatásból nyert összegből, és esetlegesen adományként kapott pénzeszközökből gazdálkodik. Mindezeken kívül különböző pályázatokon való részvétellel igyekeznek többletbevételhez jutni. Az otthon  korábban létrehozott alapítványa jelenleg nem működik, mert annak korábbi vezetőjével szemben - két alapító feljelentése alapján - büntetőeljárás indult. Az intézményi térítési díj összegét minden évben Tiszavasvári Város Önkormányzata Képviselő-testülete - mint alapító - rendeletben állapítja meg. Az intézményi térítési díjat figyelembe véve, a gondozott rendszeres jövedelme alapján a KHT. ügyvezetője állapítja meg a személyi térítési díjat. Az otthon új épületszárnyában lakók személyi térítési díja 1999-ben 20.700 Ft, a kastélyépületben élőknek 18.510 Ft.

Az intézményi jogviszony keletkezése

A KHT. ellátási területe elsősorban Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye területére terjed ki, de működési engedélye értelmében regionális feladatokat is ellát, sőt az igazgató tájékoztatása szerint él az intézetben fővárosból érkezett gondozott is. A vizsgálat időpontjában az otthonban 122 fő időskorú mellett 102 értelmi- és/vagy mozgásfogyatékost gondoztak. Beköltözésre 16 fő várakozott. A várakozási idő - ellátási formától függően - egy-két hónap és egy év között ingadozik. Az intézetbe jogerős beutaló határozattal, beutaláshoz nem kötött ellátás (hotelszolgáltatás) esetén írásbeli megállapodás alapján lehet bekerülni. A beutaltat és kisérőjét a hely elfoglalásakor az intézeti főnővér fogadja. Az elhelyezés után a legrövidebb időn belül tájékoztatást kap az intézményben biztosított ellátás tartalmáról és feltételeiről, továbbá a házirend előírásairól. 

Annak ellenére, hogy a gondozottak elhelyezése három, egymástól elkülönített épületben történik, az otthonban a különböző ellátási formák nincsenek elkülönítve. Az otthonban négy gondozási egység van, mely az ellátási formák szempontjából négy vegyes osztályt jelent. 

A KHT. a jogszabályoknak megfelelő előgondozást nem végez. Az ügyvezető tájékoztatása szerint régebben az előgondozást háziorvosok közreműködésével végezték.

Az ellátás tárgyi feltételei

Az intézet a város központjától 2,5 - 3 kilométer távolságra fekszik. Az otthon tömegközlekedési eszközzel megközelíthető ugyan - a helyi busz megállója az otthon bejáratától mintegy 20 méterre található -, azonban a helyi járat csak délelőtt és kora délután, a közeli általános iskolában folyó tanítási rendhez igazodva érinti a megállót. Az otthon parkja bekerített, az idős, zavart gondozottak esetleges elkóborlásának állandó portaszolgálat kialakításával sikerült elejét venni. A fűtést és a folyamatos melegvíz-szolgáltatást épületenként külön-külön biztosítják.

Az otthon három olyan épületből áll, amelyben gondozottakat helyeztek el. Ezen kívül mosoda, halottasház és gazdasági épületek találhatók az intézet területén. Az otthon "A" épülete egy régi kastélyt jelent, itt egy férfi és egy női osztályt alakítottak ki. A padlót PVC-vel borították, amelynek állapota a vizsgálat időpontjában már nagy mértékben leromlott, kopott, hiányos volt.  Az épület belső falai több helyen mállottak, repedezettek, nem egy helyen penészesek. A "B" épületet a régi cselédlakások helyén alakították ki, itt fogyatékos és idős korú gondozottak élnek. Ebben a két épületben működött 1951. óta a szociális otthon. Az otthon "C" épülete 1994-96, a foglalkoztató ház 1996-98 között épült. A "C" épület földszintjén többségében fogyatékos gondozottakat helyeztek el, az emeleten különálló lakrészekben emelt szintű ellátást nyújtanak.

A "C" épületben összesen 62 lakó él, az egy főre jutó lakóterület 9,1 m2. Az emeleten 18 lakrész található, amelyeket a bentlakók részére holtig tartó használattal értékesítettek. A legnagyobb 28 m2 - es apartman, amelyhez teakonyha is tartozik. A legkisebb lakrész 12 m2-es, ehhez egy előszoba és 4 szobánként egy fürdőszoba tartozik. Ezekben az apartmanokban és lakószobákban 1-2 idős ember él együtt. Az építkezés során a leendő lakóknak lehetőséget adtak arra, hogy egyedi igényeiket megjelöljék, és azokat figyelembe is vették. A földszinten az utóbbival azonos elrendezésű lakóhelyiségeket alakítottak ki, de itt a lakrészek haszonélvezeti jogának értékesítésére nem került sor. A foglalkoztató ház emeleti szintjén a Soros-alapítvány pályázatán elnyert pénzből egy - konyhából, étkezőből, fürdőszobából, és két szobából álló - lakrészt alakítottak ki, melyben négy, önálló életvitelre képes fogyatékos gondozott él. A "B" épületben 2-4 ágyas szobákban helyezték el az idős és fogyatékos gondozottakat. A vizsgálat időpontjában ötvennégyen éltek itt, az egy főre jutó lakóterület nagysága 4,1 m2 volt. A kastélyban a férfi részlegen 45, a női részlegen 63 lakó élt, az főre jutó lakóterület nagysága 4,6 m2. A szobák alapterülete nagy, van közöttük olyan is, amelyben 12 gondozottat helyeztek el. Minden lakószoba ajtajára kiírták az ott élők nevét. A 2/1994. (I. 30.) NM rendelet szerint az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba jut. A lakószobában négynél több személy elhelyezésére csak indokolt esetben van lehetőség. A jogszabály ezen előírásainak a rendelet hatálybalépésekor már működő intézménynek - így a vizsgált otthonnak sem - nem kell megfelelnie. Ennek ellenére a vizsgálat megállapította, hogy a kastély épületében lévő szobák jelenleg zsúfoltak.

A "C" épület emeleti lakrészeibe a lakók saját bútoraikkal költözhettek be, a többi épület szobái intézeti bútorokkal, kórházi ágyakkal vagy heverőkkel, és éjjeli szekrényekkel vannak berendezve. Saját bútort az "A" és a "B" épületbe helyhiány miatt nem lehet behozni. A "C" épületben minden szobában van zárható, beépített szekrény. A másik két épületben a zárható szekrényeket többnyire a folyosón helyezték el.

A vizsgálat megállapítása szerint a "C" épületben az akadálymentes közlekedés feltételeit teljes mértékben biztosították. A fürdőszobákat kapaszkodókkal, fürdést segítő eszközökkel szerelték fel. Az épületbe fotocellás ajtón keresztül lehet bejutni, a bejárat előtt lépcső és küszöb nincs. Az épület folyosói szélesek, a falakra mindenhol szereltek fel kapaszkodókat. Az emelet és a földszint között modern lifttel lehet közlekedni, amelybe a kerekesszék befér. A folyosókon, a lakószobákban, és a mellékhelyiségekben mindenhol szereltek fel jelzőcsengőt. Az akadálymentes építészeti megoldások teljes körű biztosítása miatt ebben az épületben főként mozgáskorlátozott, kerekesszékkel közlekedő gondozottakat helyeztek el. Az "A" és "B" épületben a lehetőségeknek megfelelően próbálták megoldani az akadálymentesítést. A lépcsőket rámpákkal váltották ki, néhány helyen kapaszkodókat helyeztek el a falon. Az akadálymentes közlekedést gátolja, hogy több helyen meghagyták a küszöböket, az épület folyosói szűkek és ezeken közlekedést segítő kapaszkodókat nem szereltek fel. Jelzőcsengő sem az "A", sem a "B" épületben nincs.

A "C" épületben az értékesített apartmanokhoz külön fürdőszoba tartozik, a kisebb lakrészek esetén négy lakószobához tartozik egy fürdőszoba. Ezeken kívül még két fürdőhelyiséget és WC-t alakítottak ki az emeleten. Valamennyi fürdőszobát felszerelték kapaszkodókkal, mozgásérzékelőkkel, és jelzőcsengővel. Az "A" és a "B" épületben a fürdőhelyiségek egy részét nemenként nem különítették el, bennük az akadálymentesítés csak részben megoldott. A vizesblokkok többségének ajtaja szűk, a küszöböket nem mindenhol vették ki, ezért azokat kerekesszékkel nem  lehet megközelíteni. 

A 2/1994. (I. 30.) NM rendelet szerint az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben tíz ellátottra legalább egy, nemenkénti zuhanyozó vagy fürdőkád illetve WC jut. Annak ellenére, hogy a jogszabály ezen előírásainak a rendelet hatálybalépésekor már működő intézménynek nem kell megfelelnie, a vizsgálat megállapítása szerint az otthon "A" és "B" épületében nagyon kevés zuhanyozót, fürdőkádat illetve WC-t alakítottak ki. A "B" épületben 54 főre kettő, az "A" épületben 108 főre 4 zuhany/kád jut. A WC-k száma nem éri el a jogszabályban előírt mérték felét.

Közösségi együttlétre a "C" épületben található két ebédlő, a társalgó és a foglalkoztató helyiség biztosít lehetőséget. Az dohányzásra kijelölt helyet a kastély egyik régi mosdójában alakították ki, amelyet egyébként csak borotválkozásra használnak. Szintén a kastélyépületben található egy  - több összenyitható helyiségből álló - társalgó, mely méreténél fogva nagyobb rendezvények megtartására is alkalmas. A társalgóban televíziót, a folyosón könyvesszekrényeket helyeztek el. 
Az otthon "A" épületében van az orvosi szoba, de az orvos a "C" épület főnővéri szobájában rendel. Itt tartják a lakók egészségügyi dokumentációját és a gyógyszerszekrényt is. A "C" épületben kialakítottak egy fizikoterápiás helyiséget, azonban a szakszemélyzet biztosításához, továbbá a meglevő gépek és eszközök működtetéséhez nem rendelkeznek a szükséges anyagi eszközökkel. Az otthonban egészségügyi elkülönítő és intimszoba nincs. A vizsgálat megállapítása szerint az egészségügyi elkülönítő kialakításának hiánya az otthon gondozottainak a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okoz.

Az otthon által biztosított ellátás

Az otthonnak saját, az "A" épületben kialakított - felújításra szoruló, leromlott állapotú - de az ÁNTSZ Nyíregyházi Városi Intézete által jól felszereltnek minősített, 300 adagos főzőkonyhája van. A gondozottak ellátásán túl  a település szociális étkeztetését is biztosítják. A három főétkezés közül az ebéd, és hetente több alkalommal a vacsora is meleg étel. A normál étrenden kívül a cukor-és epebetegeknek az étkezésvezető dietetikus, az orvos javaslatára állít össze külön étrendet. A lakók kérésére mód van pépes étrend összeállítására is. A megkérdezett gondozottak az étel minőségét nem kifogásolták. A reggeli nyolckor, az ebéd tizenkettőkor, a vacsora délután ötkor van. A fennjárók épületenként, az ebédlőben étkeznek. Az otthonban nincs vásárlási lehetőség, csak egy kávézót alakítottak ki a régi kastélyépületben. Amennyiben a gondozott előre jelzi, hogy az étkezésen nem tud részt venni, akkor elteszik neki az ételt. 

A lakók letéti pénztárkezelési szabályzata szerint az otthonba érkező pénzküldeményeket a posta közvetett úton kézbesíti. A pénzküldeményt a posta a közvetett kézbesítő könyvbe írja be és az intézet vezetője által meghatalmazott  dolgozó részére átadja. Ezt követően a gondozott a részére érkező pénzküldeményt átveszi, és az átvételt aláírásával nyugtázza. A gondozási díj levonása miatt mások a kézbesítés szabályai a  Nyugdíjfolyósító Igazgatóság által folyósított nyugdíjak és nyugdíjszerű ellátások vonatkozásában. Ezeknél a gondozott a gondozási díj nyilvántartóban ismeri el az átvételt és azt aláírásával igazolja. Az intézetben csak egy olyan lakó él, akinek a költőpénzét az otthon biztosítja. 

Az intézet vezetőjének tájékoztatása szerint az otthon által kialakított - de nem dokumentált - gyakorlat az, hogy a pénzkezelésre alkalmatlannak tartott lakók gondozási díj levonása után megmaradó, a személyes szükségletének kielégítését fedező költőpénzét a gondozott hozzátartozójának szóbeli meghatalmazása alapján az otthon kezeli. Az érintett gondozottak tulajdonhoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságnak ítélte a vizsgálat, hogy az otthon a gondozott erre vonatkozó meghatalmazása nélkül kezeli a költőpénzt. A Polgári Törvénykönyvről szóló, 1959. évi IV. törvény 18. §-a értelmében ugyanis a mindennapi életben tömegesen előforduló, különösebb megfontolást nem igénylő szerződéseket még a cselekvőképtelen személyek is jóváhagyás nélkül köthetik meg.

A gondozottak többsége a saját ruháit használja. Aki saját ruházattal nem rendelkezik, annak az otthon megfelelő váltásban biztosítani tudja a fehérneműt, a hálóruhát, az évszaknak megfelelő felsőruházatot és cipőt. A ruhaneműk és egyéb textíliák tisztítása az otthon mosodájában történik. A gondozottak személyes ruháikat névvel ellátott nylonzacskókban téve adják le a mosodába, ahol két kisebb mosógépben végzik azok tisztítását. A mosás és szárítás után a lakók a ruhákat ugyanabban a zsákban kapják vissza. A mosodában szakképzett varrónő gondoskodik a kisebb javítások elvégzéséről.

Az alapvető gyógyászati segédeszközöket, a gyógyszereket, valamint az inkontinencia betéteket az otthon biztosítja. A higiénés cikkeket, a tisztálkodáshoz használatos szereket és eszközöket nem osztják szét a lakók között, hanem  az osztályos nővérek vételezik és töltik fel azokkal a mellékhelyiségeket. A sampont is a nővérek kapják, mert általában ők végzik a gondozottak hajmosását. Amennyiben a lakó egyedül kíván hajat mosni, akkor a nővértől kell sampont kérnie.

Az otthonban szükséges orvosi teendőket szerződéses jogviszony keretében Tiszavasvári Város egyik háziorvosa látja el. Szerződése értelmében tevékenysége heti három alkalomra, alkalmanként három órára szól. Amennyiben ezen időpontokon kívül van rá szükség, telefonon bármikor elérhető. Az intézetben elhelyezettek száma azonban állandó orvosi jelenlétet indokolna. A vizsgálat megállapítása szerint a minimálisan előírt orvosi jelenlét intézményben tapasztalt hiánya a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint a szociális biztonsághoz való alkotmányos joggal összefüggésben okoz visszásságot. Az orvos a főnővér szobájában rendel, a panaszt jelző fekvőkhöz ágyhoz megy, a panaszmenteseket havonta egyszer vizsgálja meg. Az ezen felül szükséges szakorvosi ellátás Tiszavasváriban, a kórházi kezelés Nyíregyházán, a pszichiátriai betegek kezelése  Nagykállón történik. A főnővér szobájában kezelik az otthon lakóinak egészségügyi dokumentációját. A gondozottak gyógyszereit az osztályokon lévő készenléti gyógyszerszekrényben tárolják. A készleteket hetente egyszer töltik fel. A napi eseményeket a délelőttös és a délutános műszak egy sorszámozott füzetben vezeti.

Gondozás, bánásmód, magatartási szabályok

Az otthonban történő elhelyezést elsősorban a megüresedett helyek határozzák meg. A gondozott igényének jobban megfelelő hely kiválasztására a későbbiekben igyekeznek lehetőséget találni. A testi gondozás részeként a lakók fürdetése hetente egyszer, illetve szükség szerint történik. Egyébként a lakók korlátozás nélkül használhatják a fürdőszobákat. A gondozottak hajának vágását, a férfiak borotválását egy, az otthon alkalmazásában álló dolgozó ingyenesen végzi el.

A házirend szerint a gondozottakat hozzátartozóik, barátaik, ismerőseik a hét minden napján reggel nyolc órától este 18 óráig látogathatják meg. A lakók látogatóikat az időjárástól függően az udvaron, a társalgókban vagy lakószobáikban fogadhatják. A gondozottak levelei az intézet postafiókjába érkeznek. A postáról minden nap az intézet egyik munkatársa hozza el a leveleket, és a mentálhigiénés csoport tagjai osztják szét azokat a címzetteknek. A nővérek szükség esetén segítséget nyújtanak a gondozottak levelezésének bonyolításához, a telefonon történő kapcsolattartáshoz. Ez utóbbit segíti a "C" épület földszintjén, a bejárat közvetlen közelében felszerelt kártyás telefonkészülék. 

Az intézet házirendjét az otthon épületeiben jól látható helyen, a faliújságon helyezték el. A szabályzat 1999. február 12-től hatályos. A kapott tájékoztatás szerint a házirend elkészítésében a gondozottak nem vettek részt. Az előírt kellékeket a dokumentum kivétel nélkül tartalmazza. A gondozottak napközbeni eltávozását a szabályzat szerint az egészségi állapottól függően az osztályvezető nővér, távolléte esetén a szolgálatos ápolónő engedélyezi. A házirend a gondnokság alatt álló, továbbá az italos állapotban távozni kívánó lakókra vonatkozóan szigorúbb szabályokat állapít meg. A vizsgálatot végzők szerint az otthon házirendjének azon előírása, amely szerint:"A gondnokolt gondozottak hosszabb (több napos) távollétére csak a gondnok és a hozzátartozók előzetes egyetértése után kerülhet sor." - figyelemmel arra, hogy a több napos távollét fogalomkörébe az otthon által szervezett közös kirándulások, üdültetések is beletartoznak - a gondnokság alá helyezett gondozott lakó szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot idéz elő 

A vizsgálat aggályosnak találta a házirend azon előírását is, amely szerint "Ittas állapotban lévő lakó nem hagyhatja el az intézmény területét...". A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerint a jogosult eltávozása csak akkor tagadható meg, ha a jogosult kezelőorvosának szakvéleménye - a jogosult önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapota miatt - az eltávozást nem javasolja. Az italozást elítélő és háttérbe szorítani kívánó intézeti magatartás helyeslése mellett a vizsgálat rámutat, hogy a gondozottak jogát sérti, ha az intézet megfelelő definíció, és egyéb garanciális jelentőségű szabályok hiányában alkalmazza az otthon elhagyásának tilalmát. A vizsgálatot végzők álláspontja szerint annak ténye, hogy valaki gondnokság alatt áll vagy italos állapotú, nem jelenti egyértelműen azt, hogy folyamatosan önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapotban van. A kifogásolt szabályok pedig ezt feltételezik.

Az otthon vezetőjének tájékoztatása szerint nagy gondot okoz az otthon egyes lakóinak mértéktelen alkoholizálása. Attól a lakótól, aki ittas állapotban jön be az otthonba, a portaszolgálat elveszi az italt, és csak józan állapotában adják neki vissza. Mindezeken túl azonban a kapott tájékoztatás szerint az ide beutalt szenvedélybetegek kezelésére az intézet nem rendelkezik a megfelelő szakmai feltételekkel. 

A "C" épülethez építették hozzá 1998-ban az otthon foglalkoztató házát, ahol a gondozottak szőnyegszövéssel, anyagválogatással, bőrfeldolgozással, és bőrdíszművességgel foglalkoznak. Munkájukért a rendszeresen itt dolgozó tíz-tizenöt gondozott havi 1000-5000 Ft összegű munkaterápiás jutalmat kap. A gondozottak mellett csökkent munkaképességű külsősöket is foglalkoztatnak. Az elkészített táskákat, szőnyegeket, párnákat a helyi piacon és kereskedőknél próbálja meg értékesíteni a KHT.

Érdekvédelem

Annak ellenére, hogy a házirend rendelkezik az érdekképviseleti fórumról, az nem működik az otthonban, még a tagjait sem választották meg. Az érdekképviseleti fórum helyett bizalmi rendszert működtetnek. Ez azt jelenti, hogy minden osztályon választottak a lakók egy bizalmit, aki képviseli az érdekeiket az otthon vezetősége előtt. Lakógyűlést nem tartanak. Ez nincs is rögzítve. A lakók panaszaikkal - megkerülve a bizalmikat - általában szóban, közvetlenül az igazgatóhoz fordulnak. A panaszok leginkább a lakótársakkal kapcsolatosak. Az érdekképviseleti fórum működésének hiánya - figyelemmel a gondozottak, hozzátartozóik, valamint az intézmény dolgozóinak törvényes érdekeire is - a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okoz visszásságot.

Ajánlások-Kezdeményezések

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a tiszavasvári Kornisné Liptay Elza Szociális és Rehabilitációs Közhasznú Társaság működésével összefüggésben megállapított hiányosságok orvoslása érdekében ajánlással fordulok a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjéhez. Figyelemmel arra, hogy a vizsgálat megállapítása szerint az "A" és "B" épület nem felel meg a 2/1994 (I.30) NM rendelet azon előírásának, amely szerint csak az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben tíz ellátottra legalább egy, nemenkénti zuhanyozó vagy fürdőkád illetve WC, továbbá legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba jut, felkérem, hogy vizsgálja felül és szükség szerint módosítsa a KHT. határozatlan időre szóló működési engedélyét.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a tiszavasvári Kornisné Liptay Elza Szociális és Rehabilitációs Közhasznú Társaság működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében a KHT. ügyvezetőjénél kezdeményezem, hogy gondoskodjon
- a hiányzó védőkorlátok és kapaszkodók elhelyezésével, a még meglévő küszöbök kiemelésével, az "A" épület PVC padlójának szükséges pótlásával az akadálymentes és biztonságos közlekedés feltételeinek megteremtéséről,
- az előírt egészségügyi feladatokhoz szükséges orvosi jelenlét és ellátás biztosításáról,
- a jogszabály előírásainak megfelelő előgondozásról,
- a jogszabályban előírt egészségügyi elkülönítő kialakításáról és rendeltetésszerű használatának biztosításáról,
- a gondozottak költőpénzének szabályszerű kezeléséről, 
- az eseti orvosi szakvélemény hiányában alkalmazott kimenőmegvonás gyakorlatának megszüntetéséről,
- az intézet érdekképviseleti fórumának működtetéséről, 
- a jogszabályi előírásoknak maradéktalanul megfelelő házirendről.

4. Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona
(1173 Budapest, Pesti út 117.)

A vizsgálat ideje: 1999. április 26-27.

Az intézmény általános jellemzői

A Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthonának Pesti úton működő szociális intézménye rendszeres gyógyintézeti kezelést nem igénylő időskorúak és 18. életévüket betöltött, betegségük miatt önmagukról gondoskodni nem tudó személyek ellátását, ápolását és gondozását végzi. Ezen kívül átmeneti elhelyezést nyújtó gondozóházat is működtetnek időskorúak részére. Az intézménynek Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala 1997. október 27-én kelt határozatában, 544 fő ellátására - hivatkozva a 161/1996. (XI.7) Kormányrendeletre - határozatlan időre szóló működési engedélyt adott.

Az otthon engedélyezett dolgozói létszáma 203 fő, ezen felül a Szociális és Családügyi  Minisztérium 9 álláshelyet finanszíroz. A vizsgálat idején ezek közül 6-ot már betöltöttek. Az otthon vezetői szakirányú felsőfokú végzettséggel rendelkeznek, a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók 65%-a szakképzett. Az otthon vezetése nagy hangsúlyt fektet a dolgozók továbbképzésére, a vizsgálat időpontjában 21 dolgozó vett részt különböző képzéseken. Az intézmény igazgatója 1972. óta dolgozik itt, és tíz éve vezeti az otthont.

A 2/1994 (I.30) NM rendelet előírja, hogy a személyes gondoskodást nyújtó intézményekben szakosított ellátás esetén a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók nyolcvan százalékának szakképzettnek kell lennie. Figyelemmel azonban a munkaszervezési megoldásokra, a folyamatban lévő tovább-és átképzésekre, a vizsgálat megállapítása szerint a minimálisan előírt szakképzett ápolószemélyzet intézményben tapasztalt hiánya a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészségéhez, valamint szociális biztonságához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben nem okozott visszásságot.

A fenntartó önkormányzat által 1999-re megállapított intézményi térítési díj 20.900 Ft, a gondozóházban 33.400 Ft. Az otthonban emelt szintű ellátást nem nyújtanak, így egyösszegű hozzájárulást sem kérnek a gondozottaktól. A személyi térítési díjak megállapítása az áttanulmányozott határozatok alapján szabályosan történt. 

Az otthon alapvetően a térítési díjakból, a gondozottak után kapott állami normatívából és a különböző pályázatokon elnyert pénzeszközökből gazdálkodik. Mindezeken túl számíthatnak  az otthon által létrehozott, mintegy kétmillió forint vagyon felett rendelkező  "Alapítvány a Szociális Otthoni Idősekért" támogatására, a hazai és külföldi szervezetektől és természetes személyektől kapott adományokra. Az otthon vállalkozási tevékenységéből - bérmosás, az otthon parkolójának délutáni és esti időszakra történő bérbeadása, étkeztetés - is igyekszik többletbevételhez jutni.  

Az intézményi jogviszony keletkezése

Az otthon ellátási területe a fővárosra terjed ki. 1999. január 1-től a fővárosban megbízás alapján ez az otthon látja el a módszertani feladatokat. Az otthonban módszertani csoport működik, mely oktatási programokat szervez, és felelős a külföldi társintézményekkel való kapcsolattartásért is.

A vizsgálat idején az otthonban 201 férfi és 346 nő élt. A gondozóházban 18 időskorú lakott. Az otthonba 256 idős várakozott felvételre, közülük 144-nek az esetében a beutaló hatóság sürgősnek minősítette az elhelyezést. A várakozási idő nyolc-tíz hónap. Az otthonba csak beutalóval történhet a felvétel, de az intézet gondozóházába - maximum egy évre - történő felvételről saját hatáskörében dönt az intézet vezetője. Az otthonban élők közül 36 fő állt gondnokság alatt. Kerekesszékkel 44 lakó közlekedett, 200 gondozott ágyban fekvő volt.

Az otthon a jogszabályoknak megfelelő előgondozást végez. Ehhez egy ún. bővített előgondozási lapot szerkesztettek, amelyet az előgondozást végző szociális nővér tölt ki. Az előgondozás során felmérik a leendő gondozott családi körülményeit, életvitelét, társas kapcsolatait. Igyekeznek feltárni, milyen elvárásai vannak az otthonnal kapcsolatban, választ keresnek arra, hogy mi a bekerülés oka, akar-e valahova rendszeresen eljárni, mit szeretne magával hozni az intézetbe, milyen szobatársakat szeretne, milyen típusú programokat szereti, vannak-e félelmei, élt-e valaha közösségben, stb. Felmérik a gondozott önellátási képességét is, azt, hogy tud-e egyedül étkezni, öltözködni, tisztálkodni, járni, felállni, kommunikálni, vagy mindehhez segítséget igényel. Ezen kívül egészségi állapotát, a különböző egészségügyi problémáit is megbeszélik vele. A látogatás alkalmával az előgondozást végző szociális nővér fényképalbumot visz magával. A gondozottakra vonatkozó adatokat számítógépen, kóddal rögzítik.

Az ellátás tárgyi feltételei

Az intézet a főváros XVII. kerületében, a nagy forgalmú Pesti út mellett helyezkedik el, tömegközlekedési eszközökkel könnyen megközelíthető. Az otthont szépen gondozott park veszi körül. Az épület 1974-ben épült, egy eredetileg 480 férőhelyes szociális otthon céljára. Az intézmény 1986-ig ezzel a létszámmal működött. Az épület építészeti problémáinak elhárítását és a férőhelybővítést egyidejűleg célzó, 1990-ben megkezdett rekonstrukciós munkák 1996. április 1-én fejeződtek be. Emeletráépítéssel a férőhelyek száma 526-ra növekedett. Az igazgató véleményét az építkezések során kikérték. A fűtést és a folyamatos melegvíz-szolgáltatást a távhő-ellátás, továbbá az intézet saját kazánháza és két, egyenként 5.000 literes bojlere biztosítja.

Az otthon központi épülete négy részből áll (A, B, C, D épület), melyeket egymással folyosók kötnek össze. A központi épület földszinti osztályán egy és két ágyas szobákban élnek a gondozottak, ezen a szinten teremtették meg a lehetőséget a házaspárok és az élettársak elhelyezésére. Az épület második és harmadik emeletén fennjárók és fekvők élnek, a negyediken csak fennjárókat helyeztek el. A gondozási egységeket a szintenkénti osztályok alkotják. Ezek bejárati ajtaja mellett kifüggesztették az osztályon dolgozó nővérek fényképeit. Az E és F épület külön helyezkedik el. Az E épületben a foglalkoztató kapott helyet. Az F épületben található az otthon átmeneti, krízisápolást nyújtó gondozóháza, amelyet pályázati pénzből építettek fel. Itt 18 lakó elhelyezésére van lehetőség.

Az otthon egész területe zárt, kerítéssel körül vett. A bejáratnál portaszolgálat működik. Az elkóborlás megakadályozását egy ruhára szerelhető jelzőszerkezettel oldották meg. A demens idősek ruhájának belső zsebébe erősítenek fel egy műanyag lapot és ez jelez a portán, ha az idős ki akar menni az udvarból. Módszertani otthonként ezt a megoldást javasolták a többi otthonnak is. Szintén a demens idősek elkóborlását hivatott megakadályozni a fekvő osztályokon felszerelt fotocellás ajtó, mely belülről számkóddal nyitható. A kódszám mindig az adott évszám, ezt beköltözéskor megmondják a gondozottnak. Aki ezt a számot képes megjegyezni, az egyedül is ki tudja nyitni az ajtót. Azok az idősek, akik egyedül nem tudják elhagyni az osztályt, a nővérek segítségével vagy hozzátartozókkal mehetnek ki.

Az otthonban egy, kettő, három és négy ágyas szobákban élnek a gondozottak, amelyek többségéhez napellenzővel felszerelt erkély is tartozik. Az egy főre jutó lakóterület 6 m2. Minden osztályon külön társalgó és vizesblokk található. A szobákban lakók neve az ajtók mellé ki van írva. A földszinti szobákban jellemző a saját bútor, a felsőbb emeleteken, ahol a fekvők laknak, intézeti bútorokat, kórházi ágyakat használnak. A berendezés teljes mértékben igazodik az ott lakók állapotához. A szobák mindegyikében hideg-meleg vizes mosdót szereltek fel.

A vizsgálat megállapítása szerint az épületben és a parkban teljes körűen megoldották az akadálymentes közlekedést. A főbejáratnak fotocellás ajtaja  van, a bejárat előtt sem küszöb, sem lépcső nem nehezíti a bejutást. A telefont olyan magasságba helyezték el, hogy kerekesszékből is elérhető, használatát a mellé felszerelt lámpa segíti. A folyosókon világító nyilak jelzik a különböző helyiségekhez - különösen a mellékhelyiségekhez - vezető utat. Az épületben az ajtók és a folyosók szélesek, a folyosón nyitott ajtó mellett is kényelmesen lehet kerekesszékkel közlekedni. Küszöb sehol nincs, a lépcsőket rámpák helyettesítik, a folyosók falára kapaszkodókat szereltek fel. Az épület liftjéből telefonon hívható a nővérszoba. A szobákban füstjelzőt és jelzőcsengőt szereltek fel. A gondozóházban az akadálymentes közlekedést csak részben oldották meg, a bejáratnál meghagyták a küszöböt, a folyosók szűkebbek, mint a főépületben. Jelzőcsengő - tekintettel az állandó ápolói jelenlétre - ebben az épületben nincs.

A fürdőhelyiségeket kapaszkodókkal, csúszásgátlóval szerelték fel, a zuhanyzókat egymástól függönnyel választották el. Valamennyi fürdőhelyiségben van jelzőcsengő. Az épület minden szintjén az egyik WC-t átalakították, melyek így kifejezetten alkalmassá váltak arra, hogy kerekesszékkel közlekedő gondozottak igénybe vegyék. A fürdőszobák nemenként nem elkülönítettek. A gondozóházban a WC szűk, kerekesszékkel nem használható.

A nagyobb rendezvények és az istentiszteletet megtartására a 100-120 fő befogadására alkalmas előadótermen szolgál. Itt orgonát, zongorát, televíziót és videóberendezést helyeztek el. Kamera segítségével lehetőség van arra is, hogy az előadóban megtartott rendezvényeket az otthon zárt TV-láncán keresztül az osztályokon lévő társalgókban egyidejűleg közvetítsék. Közösségi együttlétre az említett előadón kívül az otthon büféjének előtere és a központi épület emeleti szintjein kialakított hangulatos társalgók szolgálnak. Az intézet 15. 000 kötetes könyvtárral rendelkezik, ahol napilapok és folyóiratok  is a gondozottak rendelkezésére állnak. A vak és csökkentlátó lakók számára a hangoskönytárból hoznak igény szerint könyveket. Külön épületben van a foglalkoztató helyiség, ahol a foglalkoztatási program keretében rendszeresen varrnak és kézimunkáznak az idősek. A kézimunka-szakkör minden évben kiállítást rendez az ott készült munkákból.

Az otthon jól felszerelt tornateremmel, hidroterápiás helyiséggel, masszírozási és fiziko-terápiás kezelési lehetőséggel, továbbá saját gyógyszertárral rendelkezik. A hidroterápiás helyiséget reumatológus szakorvos és szakasszisztens hiányában nem használják. Minden osztályhoz tartozik egy nővérhívóval és a hordozható telefonnal felszerelt nővérszoba. Az otthonban egészségügyi elkülönítőt és intimszobát nem alakítottak ki. A vizsgálat megállapítása szerint az előbbi kialakításának hiánya az otthon gondozottainak a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okoz.

Az otthon által biztosított ellátás

Az otthon saját, 800 adag étel elkészítésére alkalmas, jól felszerelt, modern konyhával rendelkezik. Az intézményen kívül hétvégén a gondozási központot is ellátják diétás ebéddel.  Diétás étrendet biztosítanak az epebántalmakban szenvedőknek, a cukorbetegeknek, a liszt- és tejérzékenyeknek, a gyomorbántalmakkal és emésztési zavarokkal küszködőknek. Kiegészítő étkezést csak orvosi javaslatra lehet igénybe venni. A reggeli fél nyolc és kilenc, az ebéd tizenkettő és fél kettő között, a vacsora este fél hatkor van. Az ebéd minden nap, a vacsora ünnepek idején meleg étel. A fennjárók az ebédlőben három egymást követő 80-90 fős turnusban étkeznek. A tálaláshoz előmelegített porcelántányérokat használnak. A fekvőknek zárt termoszdobozban viszik fel az osztályra az ételt. Ezeken a termoszdobozokon különféle színekkel jelölik a diétát, így a dobozok felcserélése még akkor sem történhet meg, ha az ételek kiosztását új munkaerő végzi. Az étkező mellett két - kávét, teát, üdítőket és leveseket  tartalmazó - automatát is elhelyeztek. A vacsorát minden gondozott a szobájában fogyaszthatja el. Az ételt az osztályokon lévő teakonyhában lehet megmelegíteni, ahol a lakók maguk is főzhetnek.

Az otthonban édességet, italokat, nem romlandó élelmiszereket, gyümölcsöt és felvágottat árusító büfé működik. A büfét szerződéses jogviszony keretében  egy vállalkozó üzemelteti. Az árakat nagy számokkal írták ki. A büfé minden nap reggel nyolc és délután fél három között tart nyitva. Két napnál tovább még ünnepek esetén sem zárnak be. Az eladó az árusító kocsival egy héten kétszer elmegy minden szobába, hogy a fekvők is tudjanak vásárolni.

A gondozotti pénz megőrzésének szabályait a Letétkezelési Szabályzat, a Pénzkezelési Szabályzat és a Hagyatékkezelési Szabályzat tartalmazza. Beköltözéskor a gondozottat a szociális nővér figyelmezteti, hogy az intézmény csak akkor vállal felelősséget a pénzéért, illetve a vagyontárgyaiért, ha letétbe helyezi azokat. Az átadott pénzt bevételi pénzbizonylattal veszik át, amelyből egy példány a könyvelésre, egy példány a befizetőhöz kerül. A letét összegét számítógépen tartják nyilván. A letéti pénztárat havonta zárják és kiíratják az egyéni egyenlegeket, ellenőrizve, hogy megegyezik-e a pénztárbizonylatokkal.

Az intézet vezetőjétől kapott tájékoztatás szerint az a gondozott, aki nem áll gondnokság alatt, szabadon rendelkezik a pénzével. Az intézet dolgozóitól kapott tájékoztatás azonban kitért arra is, miszerint annak a lakónak a pénze, aki gondnokság alatt nem áll ugyan, de az intézet orvosa szerint a pénze feletti rendelkezésre nem alkalmas, letéti számlára kerül. Ugyancsak letéti számlára kerül annak a gondnokság alatt álló gondozottnak a pénze is, akinek gondnoka a gondozott jövedelmének a gondozási díj levonása utáni különbözetére nem tart igényt. Aggályosnak és az érintett gondozottak tulajdonhoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságnak ítélte a vizsgálat, hogy az otthon az érintett gondozott erre vonatkozó meghatalmazása nélkül kezeli a költőpénzt. A Polgári Törvénykönyvről szóló, 1959. évi IV. törvény 18. §-a értelmében ugyanis a mindennapi életben tömegesen előforduló, különösebb megfontolást nem igénylő szerződéseket még a cselekvőképtelen személyek is jóváhagyás nélkül köthetik meg.

A központi épületben működik az intézet varrodája és jól felszerelt mosodája, melynek alkalmazottait szakképzett mosómester irányítja. Az otthon bérmosással igyekszik többletbevételhez jutni. A mosoda automata mosógépeiben a gondozottak ruháit külön mossák, a ruhákban csak emeletenkénti jelzés van. A varrodában harántlepedőket, függönyöket, hálóinget varrnak és javítanak.

A gondozottak többsége a saját ruháit használja, de aki megfelelő saját ruházattal nem rendelkezik, annak az otthon megfelelő váltásban biztosítani tudja a fehérneműt, a hálóruhát, az évszaknak megfelelő felsőruházatot és cipőt. Az alapvető gyógyászati segédeszközöket, a gyógyszereket, valamint az inkontinencia betéteket szintén az intézet biztosítja. A gondozottak havonta automatikusan egy tekercs WC papírt, egy szappant, fogkrémet és fogkefét, illetve borotvapengét kapnak, ha ez a mennyiség elfogy, akkor pótolják. A mellékhelyiségekben használt higiénés cikkeket, a tisztálkodáshoz használatos szereket és eszközöket az osztályos nővérek vételezik.

Az intézetben szükséges orvosi feladatok ellátására két főállású belgyógyász szakorvost és egy félállású fogorvost foglalkoztatnak. Ezen kívül heti rendszerességgel keresi fel az otthont a kerület ideggondozójának pszichiáter főorvosa is. A fogorvosi rendelőt korszerű eszközökkel az alapítvány segítségével szerelték fel. Beutaláskor a gondozottaknál teljes körű rutinvizsgálatot végeznek, mert az intézet orvosainak tapasztalata szerint a beutaló orvos sokszor ezt elmulasztja. Az otthonban rendszeres a tüdőszűrés, a rákszűrés és a csontritkulás-szűrés. Új szolgáltatása az otthonnak a nagyothallás szűrésének bevezetése. Az orvosok a fekvőknél naponta tartanak vizitet, egyébként a gondozottak egészségügyi felülvizsgálata negyedévenkénti rendszerességgel történik. A felülvizsgálat fizikális vizsgálatból, labor ellenőrzésből és EKG-ból áll. Az intézet alapítványi támogatással felszerelt laboratóriumában szerológiai és bakterológiai vizsgálatokat is el tudnak végezni. Az otthon alkalmazásában álló gyógytornász délelőtt rendszeresen tornát tart és elektromos kezeléseket végez, délután pedig a fekvőket ágyban kezeli.

Az orvosi ügyeletet telefonügyelet formájában oldják meg. A nővérek beosztása változó. A nappalosok rövid műszakban 7-14 óra között dolgoznak, a hosszú műszak 6-tól 18 óráig tart. Ügyeleti időben a földszinten és a negyedik emeleten egy, az első, a második és a harmadik emeleten két nővér tartózkodik.

A betegek gyógyszerelését - példamutató módon -  az otthonban kifejlesztett, számozott "Egyéni gyógyszernyilvántartó lap"-on vezetik. Ez külön tartalmazza a rendszeresen szedett és az alkalmilag rendelt gyógyszereket, azok adagjával, az elrendelés és a megszüntetés időpontjával, valamint az összadag megjelölésével együtt. A betegellátást a gyógyszerkartonon túl a számozott, részlegenként vezetett átadó-füzet, a szintén számozott vizitfüzet, az injekciós füzet és a mentős füzet segíti. 

Gondozás, bánásmód, magatartási szabályok

A testi gondozás részeként a lakók fürdetése hetente egyszer, illetve szükség szerint történik. Mindezeken túl a lakók igényeik szerint, korlátozás nélkül használhatják a fürdőszobákat. Az otthon fodrászhelyiségét a vizsgálat idején éppen renoválták. Az intézményben két főállású fodrász dolgozik, akik szükség esetén az osztályokra is kimennek. A pedikűrös szintén külön helyiségben dolgozik. Az általuk nyújtott alapszolgáltatásokat a gondozottak térítés nélkül vehetik igénybe

Az otthonban különböző programokat szerveznek a lakóknak, melyek időpontjai és a tervek minden faliújságon megtalálhatók. A napi programok között zenés irodalmi délelőtt, imaóra és istentisztelet, torna, kézimunka, kézműves szakkör szerepel. A lakók "Szivárvány" címmel havonta megjelenő újságot szerkesztenek. Élő kapcsolatuk van a helyi iskolával, óvodával, rendszeresen tartanak közösen programokat. A különböző programokon, ünnepeken készült fényképek a folyosókat díszítik. Az osztályok bejáratánál található hirdetőtáblán a programokon kívül elhelyezték az étlapot, a házirendet, a különböző bizottságok (érdekvédelmi, kulturális, élelmezési) tagjainak névsorát, a névnaposok nevét.

Az otthon kifejezetten munkaterápiás foglalkozást nem szervez. Foglalkoztatás keretében a gondozottaknak módjuk és lehetőségük van részt venni a kerti munkákban, a kézimunkaszakkör tevékenységében, segíthetnek a terítésben és az ételszállításban, továbbá a megfelelő vizsga letételét követően kezelhetik az otthon felvonóját. A munkaterápiás jutalom összege maximum havi 5000 forint. Az otthonban énekkar és színjátszó csoport működik.

Az otthon lakóit hozzátartozóik, barátaik és ismerőseik minden nap reggel kilenc és este hét óra között látogathatják. Este hét óra után a társalgókban lehet vendéget fogadni. A lakók levelei az otthon postafiókjába érkeznek. A levélírásban, a kapcsolattartásban a mentálhigiénés csoport nővérei segítenek. Az intézmény főbejáratánál elhelyezett nyilvános postaládát a posta napi rendszerességgel üríti. A főbejárati telefonon kívül az otthon valamennyi osztályára felszereltek telefont, amelyek vegyesen, érmével vagy kártyával működnek. Az intézet büféjében lehet telefonkártyát vásárolni. Amennyiben az otthon lakója el kívánja hagyni az intézetet, csak annyit kérnek tőle, hogy szándékát előre jelezze.

Alkohollal kapcsolatos magatartási problémákra - a többi vizsgált otthontól eltérően - az igazgató nem panaszkodott. Tájékoztatása szerint ilyen esetben összehívják a lakókból álló fegyelmi bizottságot és itt megpróbálják rábeszélni az érintettet a rehabilitációra. Gondozott intézeti jogviszonyának megszüntetését italozás miatt még nem kezdeményezték.

Az otthon házirendje az épület minden szintjén a hirdetőtáblán található. A szabályzat tervezetét a lakókkal a mentálhigiénés csoport beszélte meg. A házirendet 1998. VI. 22-én hagyta jóvá a fenntartó. A dokumentum minden jogszabály által előírt kelléket tartalmaz.

Érdekvédelem

A lakók érdekképviseleti fóruma szintenként működik, tagjait a mentálhigiénés csoport javaslata alapján a lakógyűlésen választják meg. A fórum negyedévenként ül össze, napirendjükön általában az üdülések, kirándulások résztvevőinek kiválasztása szerepel. A lakók panaszaikkal inkább a fegyelmi bizottsághoz fordulnak. A  fegyelmi bizottság döntése  az esetek túlnyomó többségében szóbeli megrovást jelent. A fegyelmi bizottság eddig kiszabott legsúlyosabb "büntetése" annak indítványozása volt, hogy az érintettet helyezzék át a pomázi munkaterápiás intézetbe, amellyel ellátási szerződést kötöttek.

Az igazgatót szintén gyakran keresik fel panaszaikkal. Ő abban az esetben válaszol írásban, ha a panasz is így érkezett. Működik az otthonban hozzátartozói fórum is, amelynek ülésein a hozzátartozók és az otthon dolgozói is részt vesznek. A fórumnak minden osztályról egy-két hozzátartozó a tagja, akiket az intézet kért fel a fórum működésében való részvételre.
Kezdeményezések

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthonának Pesti úton működő szociális intézménye működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében az otthon igazgatójánál kezdeményezem, hogy gondoskodjon
- a jogszabályban előírt egészségügyi elkülönítő kialakításáról, és rendeltetésszerű használatának biztosításáról,
- a gondozottak költőpénzének szabályszerű kezeléséről.

5. Sóstói Szivárvány Idősek Otthona nyíregyházi telephelye
(4431 Nyíregyháza, Etelköz u. 11-13)

A vizsgálat ideje: 1999. május 3-4.

Az intézmény általános jellemzői

A Sóstói Szivárvány Idősek Otthonát Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata alapította. Az intézmény alaptevékenysége az otthonba beutalt személyek ápolása, gondozása, hospice ellátás biztosítása, valamint - külön részlegben - pszichiátriai és szenvedélybetegek ápolása, gondozása, továbbá fogyatékosok ápoló-gondozó otthoni ellátása. A székhelyintézménynek Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatala 1999. március 16-án kelt határozatában, 360 fő ellátására - hivatkozva a 161/1996. (XI.7). Kormányrendeletre - 1999. december 31-ig, ideiglenes működési engedélyt adott, mivel  az otthon működése az ÁNTSZ Nyíregyházi Városi Intézete által adott szakvélemény alapján nem felel meg az előírt közegészségügyi feltételeknek.

Az intézmény székhelye Nyíregyháza-Sóstófürdőn, a város üdülőövezetében, a vizsgálattal érintett telephely a város központjában, egy lakótelep közepén található. Az otthon vizsgált telephelye 1991-től működik idősek otthonaként. A részlegnek Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatala 1998. február 16-án kelt határozatában - 50 fő férőhelyes fogyatékosok otthona ellátási formára - határozatlan időre szóló működési engedélyt adott.

A vizsgálat megállapítása szerint a működési engedélyben megjelölt fogyatékosok otthona megnevezés nem fedi a valóságot, figyelemmel arra, hogy az otthon az 1993. évi III. törvény 67. § (2) bekezdése szerint idős otthoni ápolást gondozást nyújtó intézményként funkcionál. 

A központi intézménytől elkülönült gondozási egység engedélyezett dolgozói létszáma 13 fő. Az osztályvezető irányításával tíz ápoló és két foglalkoztató nővér dolgozik itt. A vizsgálat időpontjában betöltetlen álláshely nem volt. A részleg ápolóinak 80 %-a szakképzett, többségük általános ápolói, szociális gondozói, illetve felnőtt szakápolói képzettséggel rendelkezik. Az otthon folyamatosan hirdeti a még betöltetlen gyógytornászi, pszichológusi és diétetikusi állást, de azokra, a vizsgálat időpontjáig nem volt  jelentkező.

A fenntartó önkormányzat által rendeletben megállapított intézményi térítési díj mértéke 1999-ben 21. 000 Ft. Az otthonban emelt szintű ellátást nem nyújtanak, ennek megfelelően egyösszegű hozzájárulást sem kérnek a lakóktól. A gondozottak személyi térítési díjainak megállapítása a vizsgálat által áttanulmányozott határozatok alapján szabályosan történt.

Az otthon a térítési díjakból, a gondozottak után kapott állami normatívából és pályázatokon elnyert pénzeszközökből gazdálkodik. Mindezeken túl az intézet létrehozott két alapítványt is. Az "Őszirózsa" alapítvány célja a foglalkoztatás tárgyi feltételeinek biztosítása, a  "Naplemente" alapítványé pedig  a haldokló betegek részére létrehozott külön részleg támogatása. Kiegészítő, többletforrást biztosító vállalkozási tevékenységet az otthon nem folytat.
Az intézményi jogviszony keletkezése

A vizsgálat idején az egységben ötven gondozottat ápoltak. Közülük negyvenkilenc fennjáró, egy gondozott pedig kerekesszékhez kötött mozgáskorlátozott. Az otthon helyettes vezetőjének tájékoztatása szerint kiemelt figyelmet fordítanak arra, hogy az otthonba került, jobb egészségi állapotban lévő gondozottakat helyezzék el  ebben az épületébe.

Az otthon lakói beutaló határozattal érkeznek az intézetbe. Az otthon ellátási területe elsősorban Nyíregyháza, de ha üres helyük van, akkor szerződéssel az ország bármelyik részéről felvesznek gondozottat. Ebben a kérdésben az igazgató dönt. Így tudják biztosítani, hogy az otthon közel száz százalékos kihasználtsággal működjön. Az ellátási szerződés nem állapít meg külön feltételeket, azonos a gondozási díj és az ellátás is. A vizsgálat idején hatan várakoztak a bekerülésre. A várakozási idő két-három hónap. Az otthon leendő lakója már elhelyezési kérelmének beadása során jelezheti, hogy az otthon melyik részlegében szeretne élni. Az otthon vezetésének tájékoztatása szerint a meglátogatott épület nagyobb népszerűségnek örvend, mint a székhelyintézmény, ezért az ide való bekerülésre is általában többet kell várni.

Az otthon a felvételt megelőzően a jogszabályoknak megfelelő előgondozást végez, amely a szociális munkás feladata. A beutaló határozat megérkezése után 8 napon belül felkeresi az érintettet és látogatása során felméri a leendő gondozott körülményeit, igényeit és egészségi állapotát. Kívánságra az érdeklődőnek lehetőséget biztosítanak arra, hogy meglátogassa jövendő lakóhelyét, de a látogatás alkalmával minden tájékoztatást megadnak a leendő lakónak.

Az ellátás tárgyi feltételei

Az otthon vizsgált telephelye Nyíregyháza központi részén, lakótelepi övezetben, a buszmegállótól 3-400 méterre található. Az 1970-es években bölcsődének épült panelházon az 1991-es funkcióváltását követően nem végeztek szerkezeti átalakításokat. Az otthon épületének másik részében jelenleg is óvoda működik. Az intézethez külön park nem tartozik, a lakók az otthon területén belül csak a pavilonok közötti kisebb udvarokban tartózkodhatnak a szabad levegőn. Az otthon épületét kerítés veszi körül, portaszolgálat nem működik. Az épület fűtését, és a folyamatos melegvíz-szolgáltatást a városi távhőszolgáltatás biztosítja.

Az épület négy pavilonból áll, kettőben női, kettőben férfi gondozottak élnek. A gondozási egységben 18 lakószobát alakítottak ki, amelyek két-, három-, illetve négyágyasak. A négyágyas szobák 25, 6 m2, a háromágyas szobák 19 és 22 m2 közötti, az egyágyas szobák 10 m2 alapterületűek, vagyis az egy főre jutó lakószoba-terület nagysága eléri a jogszabályban meghatározott mértéket. Az ajtókra kiírták a gondozottak nevét. A lakók beköltözésénél igyekeznek az igényeiket, kívánságaikat figyelembe venni. Néhány szobában repedezett és mállott falról levált a tapéta, a parketta nagy mértékben sérült. Az eltávolított parkettát nem pótolák, a feltöltetlen terület komoly balesetveszélyt jelent. A vizsgálat megállapítása szerint az otthon ezen lakószobáinak állapota a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogával összefüggő visszásságot okoz.

A szobák berendezése heverőkből, beépített szekrényekből, asztalból, éjjeli szekrényekből áll. Saját bútort lehet az otthonba behozni, de a kapott tájékoztatás szerint az idősek nem nagyon élnek ezzel a lehetőséggel. Viszont szinte minden szoba a lakók személyes tárgyaival volt díszítve.

Az épületnek több bejárata van, de valamennyihez lépcső vezet fel. Az egyikhez építettek rámpát, de ez az épület egyik hátsó, kertbe vezető kijáratnál található, ezért  kerekesszékkel egyedül nehezen lehet kijutni. A főfolyosó széles és világos, ezzel szemben a mellékfolyosók szűkek. A falakra sehol nem szereltek az idős, egyedül nehezen mozgó gondozottak közlekedését segítő korlátokat. A szobák bejárata előtti küszöböket eltávolították. A folyosóra pavilononként csak egy jelzőcsengőt szereltek. Ezek az igazgató helyettesének tájékoztatása szerint nem működnek, átalakításukat pályázati pénzből szeretnék finanszírozni.

A mellékfolyosókról nyíló, küszöb nélküli WC-k nagyon szűkek, de azok mindegyikébe szereltek kapaszkodót. Az egyik mellékhelyiséget az itt élő egyetlen mozgáskorlátozott gondozott igényeinek megfelelően átalakították. A vizsgálat időpontjában - annak ellenére, hogy az épület földszintes és azt emeletes lakóházak veszik körül - a nyolc WC helyiség egyetlen ablakát sem takarta függöny. A vizsgálat megállapítása szerint a WC ablakok függönyeinek hiányából fakadóan az intimitás elemi feltételei hiányoznak. Ez az állapot az otthon lakóinak emberi méltósághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggő visszásságot okoz.

A közösségi együttlétre az ebédlőn kívül a pavilonokban kialakított négy kisebb társalgó szolgál. Ezekben televíziót, rádiót, hűtőszekrényeket, és foteleket helyeztek el. A pavilonok végén találhatóak a dohányzásra szolgáló kisebb helyiségek és itt alakították ki a teakonyhákat is. Az otthon épületében egy kis foglalkoztató helyiség is van, ahol a gondozottak kézimunkáznak, festenek, rajzolnak, az otthonban tartott ünnepekre készítenek díszeket. Az általuk készített munkák az otthon számos helyiségét díszítik.

A gondozási egység épületében külön orvosi szobát nem, de az esetlegesen beteg lakó elkülönítésére szolgáló helyiséget kialakítottak. A vizsgálat megállapítása szerint az orvosi szoba kialakításának hiánya az otthon gondozottainak a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való  alkotmányos jogaival összefüggő visszásságot okoz.

Az otthon vezetése 1999. márciusában javaslatot terjesztett elő az otthont fenntartó önkormányzathoz. A javaslat, a tárgyi feltételek javítása céljából mintegy 5%-os férőhelycsökkentésre vonatkozott. Az intézmény helyettes vezetőjének tájékoztatása szerint, ha a fenntartó hozzájárul a kért férőhelycsökkentéshez, akkor módjuk lesz az orvosi szoba, az intimszoba, egy nagyobb foglalkoztató, továbbá külön dohányzóhelyiségek kialakítására.

Az otthon által biztosított ellátás

A gondozási részleg régebben saját konyhát működtetett, de tekintettel arra, hogy a székhelyintézményben egy modern, 500 adagos konyha működik, indokolttá vált ennek felszámolása. Jelenleg az ebédlő mellett kialakított tálalókonyhában melegítik a másik részlegből érkező ételt. Heti öt alkalommal a vacsora is meleg. A reggeli nyolc és kilenc óra, az ebéd tizenkét óra és fél kettő között, a vacsora hat és hét óra között az épület tágas és világos ebédlőjében történik. Az otthon diétás étrendet biztosít az epebántalmakban szenvedőknek, és a cukorbetegeknek, ez utóbbiak számára napi kétszeri kiegészítő étkezés is jár. Mindezeken kívül - szükség esetén - fehérjementes és pépes étrend kialakítására is lehetőség nyílik. Kívánságának megfelelő, külön étrendet az otthon központi épületében, a hospice részlegen betegségük utolsó stádiumában lévő tumoros betegek részére biztosítanak.

Vásárlási lehetőség az otthonban nincs, de tekintettel arra, hogy az otthon közelében több kisebb bolt is található, továbbá arra, hogy az itt élők túlnyomó többsége viszonylag jó egészségi állapotban lévő fennjáró, erre nem is igen van szükség. A fekvőknek és azoknak, akik nem mennek ki az otthonból, a szociális asszisztens vásárol.

Az otthon Letétkezelési Szabályzatának 1999. március 30-án kelt kiegészítése tartalmazza a lakók pénzkezelésének szabályait. A kiegészítés értelmében a szociális asszisztens csak azoknak a lakóknak a pénzét kezelheti, akik a részére két tanú aláírásával hivatalos meghatalmazást adtak. A meghatalmazás tartalmazza, hogy az asszisztens a lakó helyett a pénztárból felveheti és kezelheti a nyugdíj és a gondozási díj különbözetét és a gondozott részére kívánságainak megfelelően vásárolhat. Amennyiben a meghatalmazás nem tartalmazza a pénzfelvétel engedélyezését, úgy a kezelésre átadott összegről "átadás-átvételi bizonylatot" állítanak ki. A szociális asszisztens havonta 5. 000 Ft.-ot őrizhet lakónként, a fenti összeget meghaladó részt, ha a lakó úgy rendelkezik postai takarékbetétkönyvben helyezi el az intézet. A szociális asszisztens minden átvett összeget köteles nyilvántartásba venni, mind egyedi nyilvántartó lapon, mind elszámolási íven. A vásárlásokról naprakész, számlával igazolt nyilvántartást vezet. Munkáját a szociális munkás, negyedévente pedig a pénzügyi csoportvezető is ellenőrzi. A kapott tájékoztatás szerint az erre jogosult lakók mindegyike megkapja a költőpénzét.

A legtöbb gondozott a saját ruháját használja. Aki megfelelő saját ruházattal nem rendelkezik, annak az otthon megfelelő váltásban biztosítani tudja a fehérneműt, a hálóruhát, az évszaknak megfelelő felsőruházatot és a cipőt. A kapott tájékoztatás szerint az  intézeti ruhák többsége elhasznált, a feszített gazdálkodás miatt az otthon egyre kevesebb pénzt tud ruházati cikkek beszerzésére fordítani. A gondozási egységnek saját mosodája van. Itt történik a helyben lakó gondozottak ruháinak, továbbá az intézeti textíliáknak a mosása, szárítása, vasalása és kisebb hibáinak javítása is. A vizsgálat idején a székhelyintézmény mosodája felújítás alatt állt, ezért mindkét részleg szennyesét itt mosták, az ágyneműket pedig a patyolatba vitték tisztítani. A gondozottak ruháit névvel jelölik, így a tisztítást követően minden gondozott a saját ruháját kapja vissza.

Az alapvető gyógyászati segédeszközöket, a szükséges gyógyszereket, valamint az inkontinencia betéteket az otthon biztosítja. A lakók havonta egy tekercs WC-papírt, egy sampont és egy szappant valamint fogkrémet kapnak. A sampont általában a nővérek vételezik, mert ők végzik a gondozottak hajmosását. Amennyiben a tisztálkodószerekből rendszeresen kapott mennyiség elfogy, kérésre azt pótolják.

A gondozási egységben az egészségügyi feladatokat a székhelyintézmény három orvosa látja el, akik közül a főállású orvos tüdőgyógyászi, háziorvosi és mentőorvosi szakvizsgával rendelkezik. A vizsgált részlegben kedden és csütörtökön reggel nyolc és tíz óra között rendel. Itt külön orvosi szobát nem alakítottak ki, ezért a konzultáció és a betegek fogadása a főnővér szobájában történik, a fekvőkhöz az orvos ágyhoz megy. A rendelésre az idősek jelentkeznek, de a nővérek is jelzik, ha valakinek panaszai vannak. Saját ügyeletesük nincs, ha szükséges, mentőt hívnak.

A nővérek 12 órás műszakban dolgoznak. Nappal a főnővér vezetésével három-négy nővér van szolgálatban. Az éjszakás nővér fürdet és a gyógyszert is ő dobozolja ki másnapra. A gyógyszereléshez, vizsgálati leletek rögzítéséhez kórházi lázlapot használnak. Ennek alapján történik a gyógyszerelés is. Az otthonban sorszámozott orvosi vizitfüzetet vezetnek, ebbe írják az orvos utasításait. A főnővér havonta - szükség esetén azonnal - rendeli a gyógyszereket, amelyeket a székhelyintézményből szállítanak ki. Pszichiáter - szükség esetén -  szintén a központi intézményből jár ki hozzájuk. Az ezen felül szükséges szakorvosi ellátás és kórházi kezelés Nyíregyházán történik.

Gondozás, bánásmód, magatartási szabályok

A testi gondozás részeként a magukat ellátni nem tudók fürdetése naponta, tisztálkodása szükség szerint  történik. Az otthon többi lakója igénye szerint, korlátozás nélkül használhatja a zuhanyzókat. A részlegbe hetente kétszer jön az intézet alkalmazásában álló fodrász, aki a hajvágást és a borotválást ingyenesen végzi, a lakóknak csak a festésért és a berakásért kell fizetnie. Pedikűrös alkalmazott nincs az otthonban, ezért az idősekhez igény szerint hívnak pedikűröst, aki a szükséges kezelést pénzért végzi el. 

Házaspárok elhelyezésére ebben az épületben nincs lehetőség, és intimszobát sem alakítottak ki. Amennyiben két idős szeretne összeköltözni, akkor erre csak a székhelyintézmény épületében tudnak lehetőséget biztosítani. A gondozottak elhelyezésénél elsősorban egészségi állapotukat veszik figyelembe. A fekvőket igyekeznek egy folyosón elhelyezni. Az egység fekvő részlegében jelenleg is húsz, teljes ellátásra szoruló lakót ápolnak. Amennyiben a gondozott a bentlakás során válik fekvővé, - és nem igényli  - akkor nem kell elköltöznie a régi szobájából.

A lakóknak ebben az épületben az otthon vezetése kifejezetten munkaterápiás foglalkozást nem szervez. A gondozottak csupán a szükséges kerti munkában, vagy a ruházati cikkek kisebb javításának elvégzésében tudnak segíteni. Tevékenységüket az otthon vezetése munkaterápiás jutalommal honorálja. A jutalom összege a kapott felvilágosítás szerint nem haladja meg  a havi 3. 000 Ft-ot. 

Az intézmény nyitott jellegű otthonként működik, lakói az épületet szabadon elhagyhatják, az idősektől csak azt kérik, hogy távozási szándékukat jelentsék és közöljék azt is, hogy hová mennek és mikor jönnek vissza. Az elkóborlásra hajlamos idősek felvételkor a másik részlegbe kerülnek. 

A gondozottakat rokonaik, barátaik, ismerőseik bármikor látogathatják. A gondozottaknak látogatót a társalgókban és - amennyiben ez ellen a szobatársnak nincs kifogása - a szobákban lehet fogadni. A foglalkoztató nővér szükség esetén segítséget nyújt a gondozott levelezésének lebonyolításához, a telefonon keresztül történő kapcsolattartáshoz. Amennyiben egy idős embert régen nem látogatta meg a hozzátartozója, akkor levelet ír az ismert családtagoknak. A kapcsolattartást nehezíti, hogy nyilvános telefon nincs az otthonban, az idősek csak az utcáról telefonálhatnak, őket azonban hívhatják a kezelőben lévő telefonon. A lakók leveleit a posta közvetlenül kézbesíti.

Az intézet házirendjét és tűzvédelmi szabályzatát jól látható helyen, az épület főfolyosójának hirdetőtábláján helyezték el. Az otthon házirendje, amelynek elkészítésében az otthonban élő gondozottak nem vettek részt, 1997. február 3-án készült, a szabályzatot a fenntartó júniusban hagyta jóvá. A házirend legutolsó felülvizsgálatára és módosítására 1999. március 30-án került sor. A vizsgálat megállapítása szerint a házirend teljes körűen tartalmazza a jogszabály által előírt kellékeket.

Az otthon helyettes vezetőjének tájékoztatása szerint nagy gondot okoz az otthon egyes lakóinak mértéktelen alkoholizálása. Ittasság miatt már az is előfordult, hogy az otthon kénytelen volt az érintett gondozott intézményi jogviszonya megszüntetését kezdeményezni. Ittasság előfordulása esetén az italozó gondozott ügye az otthon érdekvédelmi fóruma elé kerül, ahol első alkalommal csak szóban figyelmeztetik lakótársukat és megpróbálják őt rábeszélni a rehabilitációra. A második alkalommal a figyelmeztetés írásban történik. Harmadik alkalommal az otthon vezetője igazgatói megrovásban részesíti a gondozottat. Általában a negyedik alkalommal tesznek javaslatot a fenntartónak a gondozott szenvedélybetegek otthonába történő áthelyezésére.  
 
Érdekvédelem

Az otthon vezetése az épület főfolyosójának falára egy ún. véleményládát helyezett el, amelynek tartalmát minden hétfőn kiürítik. Ezzel a módszerrel a lakók közéleti aktivitását igyekeznek fokozni. Az intézményben működik - a mindkét részleget tömörítő -  érdekképviseleti fórum. Üléseit havi rendszerességgel, illetve szükség szerint tartja. A meglátogatott gondozási egység egy lakóval képviselteti magát a fórum ülésein. Az érdekképviselet és érdekérvényesítés eszköztárát gazdagítja az otthon lakógyűlése is, amelyet minden részleg kétszer egy évben, de külön tart. A gondozottak leggyakrabban az étel minőségére és az alkoholisták viselkedésére panaszkodnak. A lakók azonban panaszaikkal általában nem az érdekképviseleti fórumhoz, hanem az őket ápoló nővérekhez vagy az otthon vezetőihez fordulnak. Amennyiben a panasz írásban érkezik, akkor arra az igazgató írásban válaszol. A kapott tájékoztatás szerint az intézmény központi részlegében gyakrabban fordulnak az érdekképviseleti fórumhoz. Az igazgató-helyettes szerint ennek az az oka, hogy ott több az alkoholista, és a fiatalabb gondozott. 

Ajánlások-Kezdeményezések

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata fenntartásában működő sóstói Szivárvány Idősek Otthona, Etelköz u. 11-13 szám alatti telephelyének működésével összefüggésben megállapított hiányosság orvoslása érdekében ajánlással fordulok a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjéhez. Figyelemmel arra, hogy a vizsgálat megállapítása szerint az elkülönült gondozási egység tevékenysége eltér a működési engedélyben megjelölt besorolástól, továbbá annak épülete nem felel meg a 2/1994 (I.30) NM rendelet azon előírásának, amely szerint csak az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben tíz ellátottra legalább egy, nemenkénti zuhanyozó vagy fürdőkád illetve WC jut, felkérem, hogy vizsgálja felül és szükség szerint módosítsa a telephely határozatlan időre szóló működési engedélyét. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a sóstói Szivárvány Idősek Otthona, Etelköz u. 11-13 szám alatti telephelyének működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében ajánlással fordulok Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzathoz.
Felkérem, hogy gondoskodjon 
- a főbejárathoz vezető lépcső átalakításával, a hiányzó védőkorlátok elhelyezésével, a szobák hiányzó parkettájának szükséges pótlásával az akadálymentes és biztonságos közlekedés feltételeinek megteremtéséről.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Szivárvány Idősek Otthona Etelköz u. 11-13 szám alatti telephelyének működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében az otthon igazgatójánál kezdeményezem, hogy gondoskodjon
- a mellékhelyiségek ablakairól hiányzó függönyök felszereléséről,
- a jogszabályban előírt orvosi szoba  kialakításáról és rendeltetésszerű használatának biztosításáról.

6. Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona
(1064 Budapest, Rózsa u. 67)

A vizsgálat ideje: 1999. május 10.

Az intézmény általános jellemzői

A Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthonának Rózsa utcában működő szociális intézménye   olyan nyugdíjkorhatárt betöltött személyek ápoló-gondozó ellátását végzi, akiknek az egészségi állapota rendszeres gyógyintézeti kezelést nem igényel. Az intézménynek Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala 1997. október 8-án kelt határozatában 151 fő ellátására - hivatkozva a 161/1996. (XI.7) Kormányrendeletre - 1999. december 31-ig, ideiglenes működési engedélyt adott, mert az otthon működése az ÁNTSZ VI. Kerületi Intézetének szakvéleménye alapján nem felel meg az előírt közegészségügyi feltételeknek.

A szakvélemény szerint a régi épület lakószobáiban a falburkolat felújítása, a szellőztetés megoldása, a PVC padlózat felújítása, tisztasági festés, a tálalók felszerelési tárgyainak cseréje, konyhai fejújítások szükségesek. Ezek közül néhányat a vizsgálat idején már elvégeztek. Az engedélyező hatóság szerint az intézmény tárgyi környezete sem tesz eleget a jogszabályi követelményeknek.

Az otthon engedélyezett dolgozói létszáma 71 fő, ebből a szakdolgozói létszám 42 fő, amelyből 40 álláshely jelenleg betöltött. A 40 szakdolgozóból 27-en szakképzettek, vagyis a gondozottakkal közvetlenül foglalkozók dolgozók 68 %-a. Az ápolók többsége szociális otthoni ápoló. Az otthon vezetőjének tanárképző főiskolai, vezető ápoló helyettesének általános ápolói végzettsége van. Az intézmény igazgatója az 1979-ben történt funkcióváltást követően - az otthon épülete 1962. és 1979. között veteránotthonként működött - vezeti az intézetet. Az otthonban gyógytornászt foglalkoztatnak és egy szakképzett mentálhigiénés szakember vezetésével öt fős mentálhigiénés csoport működik.

A 2/1994 (I.30) NM rendelet előírja, hogy a személyes gondoskodást nyújtó intézményekben szakosított ellátás esetén a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók nyolcvan százalékának szakképzettnek kell lennie. Figyelemmel azonban a munkaszervezési megoldásokra, a folyamatban lévő tovább-és átképzésekre, a vizsgálat megállapítása szerint a minimálisan előírt szakképzett ápolószemélyzet intézményben tapasztalt hiánya a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészségéhez, valamint szociális biztonságához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben nem okozott visszásságot.

A fenntartó önkormányzat által 1999-re megállapított intézményi térítési díj 17. 400 Ft.  A személyi térítési díjakat a jogszabálynak megfelelő módon állapították meg . Az otthonban emelt szintű ellátást nem nyújtanak, így egyösszegű hozzájárulást sem kérnek a gondozottaktól. 

Az otthon alapvetően a térítési díjakból, a gondozottak után kapott állami normatívából és a különböző pályázatokon elnyert pénzeszközökből gazdálkodik. Mindezeken túl az otthon gazdálkodását az intézet által alapított "Őszirózsa Alapítvány" segíti. Az alapítvány számlaszámát - az esetleges felajánlásokat megkönnyítendő -  több helyen is kifüggesztették az otthon folyosóinak falára.

Az intézményi jogviszony keletkezése

Az otthon ellátási területe a fővárosra terjed ki. A vizsgálat idején  az otthonban 106 nő és 44 férfi lakót gondoztak, közülük harminchatan ágyhoz kötöttek voltak. Gondnokság alatt 5 lakó állt. Az otthonba a gondozottak határozatlan időre szóló beutaló határozattal érkeznek. Új felvétel csak a megüresedett helyekre történhet. A vizsgálat időpontjában 102 időskorú várakozott a beköltözésre. A kapott tájékoztatás szerint a várakozás ideje hat hónap és egy év között ingadozik. Az otthon vezetője szerint a legtöbb beutaló soron kívüli ügyintézést igényel, az elhelyezés során a teljesen ellátatlan idős emberek abszolút elsőséget élveznek

Az otthon a jogszabályi előírásoknak megfelelő előgondozást végez. A beutaló határozat kézhezvételét követő látogatás alkalmával az idős embernek tájékoztatást adnak az intézetről, az otthonban kialakult szokásokról, megmutatják neki az otthonról készült fényképeket és videofelvételeket. Kívánságra az érdeklődőnek lehetőséget biztosítanak arra is, hogy meglátogassa leendő lakóhelyét. A beköltözéskor minden lakónak átadják az otthon házirendjét, és a mentálhigiénés szakember bemutatja az új lakót a szobatársainak. Az elhelyezéskor a lakók és a mentálhigiénés csoport véleményét kikérik.

Az ellátás tárgyi feltételei

Az otthon a főváros központjában helyezkedik el, több tömegközlekedési eszközzel is könnyen megközelíthető. Az épületben 1979-ig veterán otthon működött, ekkor csupán 60 főről gondoskodtak. Az otthonban az új célra történő átadás során került sor egy mindenre kiterjedő felújításra, és azóta csak kisebb munkákat tudtak elvégezni. A bejáratnál este nyolc óráig portaszolgálat működik. A fűtést és a folyamatos melegvíz-szolgáltatást az intézet saját kazánháza biztosítja. 

Az otthon két egymás melletti épületből áll, a régi épületrész kettő, az új négy szintes. A gondozási egységek emeletenként különülnek el. A fekvőket a régi épület alsó szintjein kialakított betegszobába veszik fel, a fennjáró idősek az új épületben és a felsőbb szinteken élnek. Az új épületben van lehetőség a házaspárok és élettársak elhelyezésére.

Az intézet régi épületrészében 1-8 ágyas szobákban élnek az idősek, az új épületben egy 3 ágyas - fürdőszobás - lakószoba kivételével egyforma, 2 ágyas szobákat alakítottak ki. A lakók nevét valamennyi szoba ajtajára kiírják, a név mellett jelzik a gondozott által kért megszólítást is. A szobák berendezése az új épületben heverőkből, beépített szekrényekből, asztalból és székekből, fotelekből, könyvespolcból áll. A szobákat a lakók igényeiknek megfelelően virágokkal, szőnyegekkel, képekkel, különböző faldíszekkel próbálják hangulatosabbá tenni, sőt olyan szoba is található az otthonban, amelyet a gondozott hozzátartozója tapétázott ki. Az igazgatónő támogatja, ha egy lakó be akarja hozni a bútorait, még akkor is, ha ezek nem állnak arányban a szoba méretével. Azokat a saját bútorokat, melyek végképp nem férnek el - a lakó beleegyezésével  - a társalgókban, illetve a folyosókon helyezik el. A régi épület nagyobb létszámú és fekvők által lakott szobáiban nincsenek saját bútorok, helyettük modern kórházi ágyak, éjjeli szekrények és nagyobb szekrények alkotják a berendezést.

Az új épületben nem helyeznek el kerekesszékes lakót, mert az akadálymentes közlekedés feltételeit itt nem tudják biztosítani, kerekesszékkel az épületszárny mellékhelyiséget nem lehet igénybe venni. A szobáknál meghagyták a küszöböt, a teraszhoz is csak lépcsőn lehet lejutni. Az emeletek között két lift közlekedik, melyek méretüknél fogva csak személyszállításra alkalmasak. A régi épületben minden szinten szűk, sötét és kanyargós folyosóról nyílik a szobák egy része. A nehezen mozgó idősek közlekedését segítő kapaszkodókat nem mindenhol szereltek a falakra. A felső szint folyosóján a PVC burkolat nagyon rossz állapotban van, az első emeleten és földszinten már felújították a padlót és itt kapaszkodókat is elhelyezték a folyosók falain. Minden szobában szereltek fel jelzőcsengőt, a betegszobákban ágyanként külön-külön.

Az új épületben a WC nagyon szűk, kerekesszékkel nem lehet használni. A régi épület felújított fürdői tágasabbak, alkalmasak kerekesszékkel való használatra. A zuhanyzókba és a mellékhelyiségekbe kapaszkodókat szereltek fel, továbbá valamennyi mosdóban elhelyeztek szappant és WC-papírt. A fürdőkben nincs jelzőcsengő.

A közösségi együttlétre az otthon három társalgója és két ebédlője szolgál, melyekben fotelek, kanapék, televízió, és rádió állnak a lakók rendelkezésére. A régi épületben teakonyhát alakítottak ki, amelyet a főétkezések előkészítésének idején kívül a lakók használnak. Az otthon könyvtárában tartják a szentmisét, az otthon által szervezett előadásokat és egyéb műsorokat. Az említett társalgókon kívül közösségi együttlétre alkalmas az új épület felső szintjén lévő terasz, és a két épület között lévő belső udvar is. A társalgókban és az alsóbb szintek folyosóján a falak repedezettek, a padlózatot fedő PVC régi, rossz állapotú, a falakat borító tapéta több helyen levált. Az elhelyezés mostoha körülményei ellenére a vizsgálat időpontjában az otthon egész területén rend és tisztaság uralkodott.

Az otthonban egészségügyi elkülönítőt és intimszobát nem alakítottak ki. A vizsgálat megállapítása szerint az egészségügyi elkülönítő kialakításának hiánya az otthon gondozottainak a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okoz.

Az otthon által biztosított ellátás

Az intézet saját konyhával rendelkezik, a tálalás a régi épület teakonyháiban történik. A három főétkezésből az ebéd mindig, és hetente több alkalommal a vacsora is meleg étel. A reggeli nyolckor, az ebéd tizenkét órakor, a vacsora fél ötkor történik. Az otthon diétás étrendet biztosít az epe- és gyomorbántalmakban szenvedőknek, a cukorbetegeknek, és a tejérzékenyeknek. Kiegészítő étkezésként folyadékot, zsíros kenyeret, süteményt adnak. A kapott tájékoztatás szerint a gondozott születésnapján - kérésre - elkészítik az általa kívánt ételt. Az új épületben külön ebédlőt nem alakítottak ki, az itt élő gondozottak vagy a folyosókon, az ebédidőben megterített asztalok mellett vagy saját szobájukban étkeznek. A földszinten italautomata és egy vállalkozó által üzemeltetett büfé működik. A büfé minden nap délután két óráig tart nyitva. A büfét felkeresni nem tudó fekvőkhöz a büfés megy ki.

A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a lakók nevére és az intézet címére kézbesíti a nyugdíjakat. Nyugdíját valamennyi lakó személyesen veszi át a postástól és fizeti meg belőle a térítési díjat. A gondnokság alatt állók pénzét a gondnok kezeli. A kapott tájékoztatás szerint aki nem áll gondnokság alatt, de az intézet orvosának megítélése szerint egészségi állapota miatt nem képes az önálló pénzkezelésre, annak a  pénzét az otthon kezeli. Az orvos minden hónapban kiállít egy névsort azokról, akik abban a hónapban egészségi állapotuk miatt nem képesek önállóan a pénzkezelésre. Az otthon  pénzkezelési szabályzata az ilyen esetekre csupán különös figyelmet ír elő. A kapott tájékoztatás szerint az otthonban él olyan gondnokság alatt álló lakó is, aki egyéb jövedelem hiányában költőpénzben részesül, de költőpénzének felvételére gondnokát kérték fel. Az érintett gondozottak tulajdonhoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságnak ítélte a vizsgálat, hogy az otthon az érintett gondozott erre vonatkozó meghatalmazása nélkül kezeli a költőpénzt. A Polgári Törvénykönyvről szóló, 1959. évi IV. törvény 18. §-a értelmében ugyanis a mindennapi életben tömegesen előforduló, különösebb megfontolást nem igénylő szerződéseket még a cselekvőképtelen személyek is jóváhagyás nélkül köthetik meg.

A gondozottak ruháinak mosása, vasalása és kisebb javítása az otthon mosodájában történik. A mosnivalót emeletenként külön küldik le, a ruhákat számok alapján különböztetik meg. Az intézeti szennyes textíliát a Heim Pál kórház mosodájába szállítják.

A gondozottak túlnyomó többsége a saját ruháját használja, de aki megfelelő saját ruházattal nem rendelkezik, annak az otthon megfelelő váltásban biztosítani tudja mind a ruházatot, mind a fehérneműt illetőleg a hálóruhát. Az ehhez szükséges ruhamennyiség, illetőleg textília rendelkezésre áll. Cipőből kevesebb van raktáron, azokat igény szerint szerzik be. Az alapvető gyógyászati segédeszközöket, a gyógyszereket, valamint az inkontinencia betéteket szintén az intézet biztosítja. A fekvők kapnak WC-papírt, a többiek azt használják, ami ki van téve a mellékhelyiségekbe. A lakók fogkrémet, a fürdéshez sampont és szappant szükség szerint kapnak. 

Az intézetben szükséges orvosi feladatokat már kilenc éve a kerület egyik háziorvosa, egy belgyógyász szakorvos látja el. Az orvos minden délután két órán keresztül rendel az orvosi szobában. A lakók szólhatnak a nővérnek, vagy előzetes bejelentés nélkül is felkereshetik az orvost. A fekvőket havonta vizsgálja meg az orvos, abban az esetben is, ha panaszmentesek, a többi lakó egészségi állapotát negyedévente ellenőrzi.

Az otthonba történő felvétel előtt kötelező a székletvizsgálat és a mellkas röntgen. A tbc-szűrés rendszeresen, évente történik. Az otthon a kórházi ellátás szempontjából az Erzsébet Kórházhoz tartozik, a szakrendelésekre a Csengeri utcai szakrendelőben kerül sor. A betegszobán fekvők az influenzaoltást minden ősszel kérés nélkül kapják meg, a többiek igény szerint.

Az otthonban  sorszámozott átadó füzetet vezetnek, műszakváltáskor minden szint nővére ebbe a füzetbe vezeti be az eseményeket. Az ún. vizitfüzetben rögzítik az orvos utasításait. Az általa rendelt gyógyszereket is ebből a füzetből vezetik át a gondozott egészségügyi lapjára. A vizitfüzetben - mivel az otthonban hetente egy alkalommal a háziorvoson kívül egy ideggyógyász is rendel - mindkét orvos aláírásával és pecsétjével hitelesíti a beírásokat. A gyógyszerelés a gyógyszerfüzetből az orvosok utasítása szerint történik. 

A sürgősségi szereket az orvosi szobában tárolják, a gyógyszerraktárat a főnővér szobájában alakították ki. Az orvosi rendelőben egy felszerelt orvosi táska, és egy EKG műszer található, más ambuláns felszerelése nincs az otthonnak. Minden egyéb vizsgálatra a szakrendelőben kerülhet sor. A szakrendelésekre az otthon gépkocsijával szállítják a gondozottakat. Amennyiben a gondozott állapota súlyosabb, esetleg fekvő lakóról van szó, mentőt hívnak. Ilyenkor kísérőt is adnak a beteg mellé. A nővérek műszakbeosztása eltér a kórházakban megszokottól. Minden szinten van egy ún. hosszúnapos nővér, aki 12 órán keresztül van szolgálatban. A főnővér napközben van bent, és a fekvőknél is van nappalos osztályos nővér. Őket váltják az állandó éjszakások.

Gondozás bánásmód, magatartási szabályok

A testi gondozás részeként a fürdetés naponta, illetve szükség szerint történik. Mindezen túl a lakók igényeik szerint, korlátozás nélkül használhatják a fürdőszobákat. Főállású fodrász és pedikűrős nem áll az otthon alkalmazásában, de mindketten rendszeresen felkeresik az intézetet. Az általuk nyújtott alapszolgáltatások térítésmentesek, a külön szolgáltatások árait a faliújságon helyezik el.

Az intézmény valamennyi folyosóján és társalgójában van hirdetőtábla, amelyekre kifüggesztették az otthon heti programjait, a szentmisék idejét, a televízió-és rádióműsort, az aktuális ünnephez kapcsolódó népszokásokról szóló ismertetőt. A heti programok között szerepel felolvasás, zenés könyvklub, séta, gyógytorna, labdajáték, kártyázás, zenehallgatás. A hirdetőtáblán az előbb felsoroltakon kívül megtalálható az Érdekképviseleti Fórum, az Élelmezési Bizottság és a Kulturális Bizottság tagjainak névsora, az orvos rendelési ideje, a házirend, valamint a nyugdíjfizetés napja. 

A gondozottaknak sokszor szerveznek kirándulást, amelyeket rendszerint egy másik otthon meglátogatásával kötnek össze. Működik az otthonban egy asszonykórus is. A lakók szabadidejükben dolgozhatnak a konyhán, segíthetnek a terítésnél, két lakó dolgozik rendszeresen kézbesítőként. A munkaterápiás jutalmat a mentálhigiénés csoport javaslata alapján fizetik, havi 1000-1500 forintot. Jutalomként az idősek személyre szóló levelet, édességet, kisebb ajándékokat kapnak. 

A gondozottakat hozzátartozóik, barátaik és ismerőseik szabadon látogathatják, a látogatás idejét nem korlátozzák. Látogató a nap minden szakában a fekvőbetegekhez is jöhet. A bejáratnál postaládát helyeztek el, amelyre kiírták az ürítés időpontját. A lakók leveleit az intézet leveleivel együtt viszik a postára. Az érkező leveleket a postás személyesen kézbesíti az időseknek. A levélírásban, a kapcsolattartásban a mentálhigiénés csoport nővérei segítenek. A kapcsolattartást hivatott segíteni a régi épület egyik társalgójában felszerelt nyilvános telefon is. Amennyiben az otthon lakója el kívánja hagyni az épületet, azt szabadon megteheti, bejelentési kötelezettsége nincs.

Az otthon házirendjét - amelynek kidolgozásában az otthon lakói is részt vettek - az intézmény valamennyi hirdetőtábláján elhelyezték. A szabályzatot a fenntartó 1998. június 22-én hagyta jóvá. A dokumentum tartalmazza a jogszabály által előírt szabályozási pontokat.

Érdekvédelem

Az otthon vezetése a régi épület földszintjén panaszládát helyezett el, amelybe a lakók észrevételeiket, panaszaikat, közérdekű javaslataikat és bejelentéseiket névtelenül is megtehetik. Az otthonban az Érdekképviseleti Fórumot megválasztották. A testület az üléseit negyedévenként tartja. Ezen kívül akkor hívják össze, ha azt valamilyen aktuális probléma megoldása indokolja. A testület rendkívüli összehívását a fórum maga kezdeményezi. A legtöbb problémát az alkoholizmusból eredő konfliktusok okozzák. A kapott tájékoztatás szerint azonban örvendetesen csökkent a szenvedélybeteg lakók száma. Amennyiben szükségessé válik a figyelmeztetésre mindig az Érdekképviseleti Fórum tesz javaslatot az intézmény vezetésének. Lakógyűlést évente két alkalommal tartanak az otthonban. 

A kapott tájékoztatás szerint a lakók panaszaikkal általában nem az érdekképviseleti fórumhoz, hanem az őket ápoló nővérekhez vagy az otthon vezetőihez fordulnak. Amennyiben a panasz írásban érkezik, akkor arra az igazgató írásban válaszol.

Ajánlások - Kezdeményezések

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthonának Rózsa utcában működő szociális intézménye működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében ajánlással fordulok a Fővárosi Önkormányzathoz. Felkérem, hogy gondoskodjon a hiányzó védőkorlátok elhelyezésével, a padlózatot fedő PVC burkolat szükséges pótlásával az akadálymentes és biztonságos közlekedés feltételeinek megteremtéséről.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthonának Rózsa utcában működő szociális intézménye működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében az otthon igazgatójánál kezdeményezem, hogy gondoskodjon
- a jogszabályban előírt egészségügyi elkülönítő kialakításáról, és rendeltetésszerű használatának biztosításáról,
- a gondozottak költőpénzének szabályszerű kezeléséről.

IV. Összefoglaló

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának a jelen vizsgálat témakörében, 1998. novemberében készült, OBH 2454/1998. számú jelentése (a továbbiakban: alapjelentés) részletesen foglalkozott az időskorú személyek ápolására, gondozására létrehozott idős otthonok működésének társadalmi hátterével, jogi szabályozásuk mikéntjével, az általuk nyújtott szolgáltatások minőségi szintjeire vonatkozó előírások ismertetésével. 

Az alapjelentés egyebek mellett rámutatott arra is, hogy az 1993. évi III. törvény szerinti idős otthoni ellátás kötelező megyei önkormányzati feladat, de időseket ápoló-gondozó otthont települési önkormányzat, egyház, alapítvány, egyesület vagy más jogi, illetőleg természetes személy is fenntarthat. 

Az 1993. évi III. törvény és végrehajtási rendeletei, valamint a működési engedélyezésről szóló 161/1996. (XI.7.) Kormányrendelet - néhány pontosan meghatározott eltéréssel  - mindenfajta fenntartótól és a konkrét ellátás tartalmától függetlenül azonos szabályokat állapítanak meg az idős otthonok működésére. Az alapjelentésben foglaltakkal megegyezően azonban a jelen vizsgálat tapasztalatai is azt mutatták, hogy az azonos alapkövetelmények dacára, a megvizsgált otthonok működése, az általuk nyújtott ellátás minősége jelentősen eltér egymástól. Ez annak ellenére rögzíthető, hogy az ún. emelt szintű ellátást nyújtó otthonok közül egy sem került most vizsgálatunk látóterébe. 

A vizsgálat több intézetben is megállapította, hogy az otthon céljára szolgáló épületek a jogszabályi előírásoknak nem vagy nem teljesen felelnek meg. Ennek ellenére csak egyetlen olyan intézmény bizonyos épületeit (a Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Esthajnal Időskorúak Otthona) találta teljesen alkalmatlannak a feladat ellátására. Ezekben az épületekben élők emberi-állampolgári jogai ugyanis olyan mértékben sérülnek, hogy a fenntartót fel kellett kérni arra, hogy a gondozási tevékenységet belátható időn belül szüntesse meg a kifogásolt épületekben. 

A vizsgálat alá vont hat intézmény közül ötben (kivéve a Sóstói Szivárvány Idősek Otthona nyíregyházi telephelyét) nem gondoskodtak a jogszabályban előírt elkülönítő betegszoba, háromban (tápiószentmártoni Idősek és Mozgáskorlátozottak Otthona, Sóstói Szivárvány Idősek Otthona nyíregyházi telephelye, valamint a Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Esthajnal Időskorúak Otthona) az előírt orvosi szoba kialakításáról. Ezek kialakításának elmulasztása az otthonokban élő gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogaival összefüggésben okoz visszásságot.

A Sóstói Szivárvány Idősek Otthonát kivéve valamennyi otthonban az érintett gondozottak tulajdonhoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásnak találta a vizsgálat a gondozottak költőpénze kezelésének gyakorlatát.

A Fővárosi Önkormányzat Pesti úti Idősek Otthonát kivéve a vizsgálat valamennyi otthonban kifogásolta, hogy az akadálymentes és biztonságos közlekedés - építészeti jellegű megoldásnak nem minősülő - feltételeit nem vagy nem teljes körűen biztosították. 

Két otthonban (a Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Esthajnal Időskorúak Otthona, és a Kornisné Liptay Elza Szociális és Rehabilitációs KHT-ban) tapasztalta a vizsgálat, hogy az intézményben felmerülő egészségügyi feladatok ellátásához, az otthonban lakók számához viszonyított minimálisan szükséges orvosi jelenlétet nem biztosították. A jogszabály megkövetelte, minimálisan szükséges orvosi jelenlét hiánya a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészségéhez, valamint szociális biztonságához való alkotmányos jogával összefüggésben okoz visszásságot. 

A házirendek elemzése során a vizsgálat megállapította, hogy azok a Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Esthajnal Időskorúak Otthona szabályzatának kivételével tartalmazzák a jogszabály által előírt kellékeket.

A tápiószentmártoni Idősek és Mozgáskorlátozottak Otthona házirendjének elemzése során alaposan kifogásolható a büntetésből alkalmazott kimenőmegvonás intézeti gyakorlata, mert az a gondozottak szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához fűződő alkotmányos jogával összefüggő visszásságot okoz. 

Az italozást elítélő és háttérbe szorítani kívánó intézeti gyakorlat helyeslése mellett a vizsgálat rámutatott, hogy a gondozottak ugyanezen jogát sérti az is, ha az intézet az italos állapot okán, kellő szabályozottság nélkül (Kornisné Liptay Elza Szociális és Rehabilitációs KHT) vagy büntetésből (tápiószentmártoni Idősek és Mozgáskorlátozottak Otthona) alkalmazza az otthon elhagyásának tilalmát.

Az alapjelentésben - a vizsgálat megállapításai alapján - a felügyeleti szerveknek, a fenntartóknak és az intézményeknek tett egyedi ajánlásokon kívül több ajánlást tettem a szociális és családügyi miniszternek és a pénzügyminiszternek. Ezek az ajánlások a következők voltak:  

1. A szociális és családügyi miniszter vizsgálja felül a szociális intézmények működését szabályozó jogszabályokat abból a szempontból, hogy az azokban foglalt előírások mennyire alkalmasak az eltérő igényeket kielégítő, de jogszabályi minősítés szerint azonos típusú otthonok működésének szabályozására. A felülvizsgálat úgy történjen meg, hogy legkésőbb 1999. december 31-éig a szükséges módosítások is elkészüljenek. Az ajánlást a miniszter elfogadta. Tájékoztatást adott arról, hogy a 2/1994. (I.30.) NM rendelet módosítása előkészítését megkezdték, az 1993. évi III. törvény folyamatban lévő módosításához kapcsolódóan dolgozzák át. Ezt az ajánlást a jelen vizsgálat megállapításai nem érintik, mert valamennyi most vizsgált otthon azonos igényeket kielégítő és a jogszabályi minősítés szerint is azonos típusú otthon volt.

2. A szociális és családügyi miniszter, valamint a pénzügyminiszter a költségvetés összeállításakor, valamint a céltámogatással preferálni kívánt feladatok meghatározásakor fordítson különös figyelmet az 1993. évi III. törvény 129. §-ában meghatározott feladat teljesítésére, miszerint céltámogatás keretében kell gondoskodni, többek között az idősek ápolását, gondozását nyújtó intézmények olyan mértékű férőhelybővítéséről, hogy az önkormányzatok eleget tudjanak tenni ellátási kötelezettségüknek. Sorolják a kiemelkedően támogatandó célok körébe a már működő otthonok olyan mértékű felújítását és korszerűsítését is, amely a jogszabályban előírt feltételek teljesítéséhez szükséges. A szociális és családügyi miniszter az ajánlást elfogadva tájékoztatott, hogy a feltételek javítására központi forrás bevonásával a minisztérium előirányzatából kerül sor. A pénzügyminiszter megerősítve a szociális és egészségügyi miniszter ajánlásokra adott válaszát arról tájékoztatott, hogy a vizsgálat évét követő 1999 évben a központi költségvetés Szociális és Családügyi Minisztérium fejezetében a szociális szak-és alapellátások fejlesztésére az előző évinél mintegy 27 %-kal nagyobb összegű, 940,0 millió forintos költségvetési támogatást irányzott elő. A szociális és családügyi miniszter válaszában kitért arra is, hogy ezt az összeget 1999-ben közel 2 Mrd Ft szakmai programfejlesztésre és 2 Mrd Ft létszámfejlesztésre előirányzott, - a minisztérium fejezetében rendelkezésre álló - keret egészít ki. A működési kiadásokra állami és nem állami intézményeknél összességében 45 Mrd Ft biztosított. Az ajánlás gyakorlati érvényesülését, a kiemelt, céltámogatással preferálni kívánt feladatok megvalósítására rendelkezésre álló előirányzati keretek felhasználását - figyelemmel arra, hogy az alapjelentésben tett ajánlás az 1999. költségvetési évre vonatkozott - a jelen vizsgálat nem érintette. Tekintettel azonban arra, hogy az idézett ajánlás szükségességét ennek a vizsgálatnak a tapasztalatai is alátámasztották, felkérem a szociális és családügyi minisztert, hogy a feladatok megvalósítását célzó előirányzati keretek 1999. évi felhasználásának tanulságairól, valamint a megkezdett fejlesztési programok folytatásának lehetőségeiről adjon tájékoztatást.

3. A szociális és családügyi miniszter, valamint a pénzügyminiszter vizsgálja meg annak lehetőségét, az állam milyen formában és mennyiben képes támogatni a nem állami fenntartású otthonok olyan mértékű felújítását és korszerűsítését, amely a jogszabályban előírt feltételek teljesítéséhez szükséges. Ezt az ajánlást a jelen vizsgálat megállapításai nem érintik, mert a vizsgálattal érintett otthonok között nem állami fenntartású otthonok nem szerepeltek.

4. A szociális és családügyi miniszter tegyen javaslatot, illetőleg készítse elő a 161/1996. (XI.7.) Kormányrendelet módosítását, illetőleg kiegészítését azokkal a garanciális szabályokkal, amelyek biztosítják, hogy egyetlen személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény se kezdhesse meg működését a személyi, tárgyi és szakmai feltételek hiányában. A miniszter az ajánlást elfogadva tájékoztatott arról, hogy a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények létesítésének, működtetésének és engedélyezésének garanciális szabályainak kidolgozása folyamatban van. Az 1993. évi III. törvény időközi - az 1999. július 5-vel hatályba lépett 1999. évi LXXIII. törvénnyel történt - módosítása már több olyan garanciális elemet tartalmaz amelyek az ellátottak jogbiztonságának növelése mellett teremtik meg a folyamatos működés feltételeit. A módosítással törvényi szinten került szabályozásra a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény fenntartójának feladat- és jogköre. A személyi, tárgyi és szakmai feltételek javítását célozza a törvény azon előírása, hogy az egyszeri hozzájárulás összegének legalább harminc százalékát szociális intézmény- fejlesztésre, működtetésre, valamint a tárgyi, személyi feltételek javítására kell fordítania.

5. A szociális és családügyi miniszter vizsgálja felül a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények dolgozóinak létszám-irányszámaira és szakképzettségére vonatkozó előírásokat. Az oktatási miniszterrel együttműködve dolgozza ki a szervezett továbbképzés rendszerét és szabályait akként, hogy ebben mind a munkáltató, mind a dolgozó érdekelt legyen. A miniszter ezt az ajánlást is elfogadta. Válaszában kitért arra, hogy a Szociális és Családügyi Minisztériumban 1998-ban egy szakmai szempontok alapján differenciált és lépcsőzetes módon végrehajtható - intézményhálózaton belüli - program vette kezdetét, amelynek során a bentlakást nyújtó szociális intézmények létszámfeltételeinek javítására kerül sor. A program végrehajtása központi pénzeszközökből történik, amelynek keretében 1998 és 1999 években megközelítőleg 3.000 új munkahely létesül. A program végrehajtásával egyidejűleg sor kerül a szakképzetlen dolgozók beiskolázására is. A létszámfejlesztésre irányuló program végrehajtása közel 600 intézményben segíti elő a jogszabályok előírásainak betartását, a szakmai munkakörben foglalkoztatott létszám alkalmazását. A jelen vizsgálat által érintett intézmények mindegyikében észleltük a jelzett program megvalósulását. Azokban az otthonokban, ahol a szakképzett dolgozók száma nem érte el a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó ápolószemélyzet összlétszámának 80%-át, intenzív alap-, tovább- és átképzések folytak. A  Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Esthajnal Időskorúak Otthonának két státuszát, a Fővárosi Önkormányzat Pesti úti Idősek Otthonának 9 státuszát finanszírozza a Szociális és Családügyi Minisztérium. 

Az idős otthonok működése - fenntartótól függetlenül - 1997. január 1-jétől engedélyhez kötött. A vizsgálat két esetben (a Kornisné Liptay Elza Szociális és Rehabilitációs KHT-ban, és a Sóstói Szivárvány Idősek Otthona nyíregyházi telephelyén) észlelte azt, hogy az engedélyt kiadó Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Közigazgatási Hivatal nem a kellő körültekintéssel járt el amikor a jelzett otthonoknak, a jogszabály megkövetelte tárgyi feltételek hiányában adott határozatlan időre szóló működési engedélyt. A közigazgatási hivatal eljárásával az érintett otthonokban élő gondozottak egészséges környezethez, a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint a szociális biztonsághoz fűződő alkotmányos jogaival összefüggésben okozott visszásságot, továbbá sértette a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét is.  E tapasztalatok alapján kellett most megismételni az alapjelentésben a közigazgatási hivatalok vezetőinek tett, a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények működési engedélyezésvel kapcsolatban megfogalmazott ajánlást.

A már többször hivatkozott alapjelentés is rögzíti, hogy a 2/1994. (I.30.) NM rendelet az 1994. január 30-án már működő otthonok számára felmentést ad bizonyos követelmények alól. Tapasztalataink alapján azonban továbbra sem látszik biztosítottnak, hogy az intézmények az ideiglenes működési engedélyek érvényességi ideje alatt - 1999. december 31-éig - a kötelező előírásoknak eleget tudnak tenni. Erre felhívom a szociális és családügyi miniszter, a pénzügyminiszter, valamint a fenntartók figyelmét. 

V. Ajánlás

A jelentésben foglalt megállapítások alapján a felügyeleti szerveknek, a fenntartóknak és az intézményeknek tett egyedi ajánlásokon kívül az idős otthonokban gondozott személyek alkotmányos emberi jogainak érvényesülése és védelme érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. §-ának (1) és 21. §-ának (1) bekezdéseiben, valamint a 25. §-ban biztosított jogkörömben a következő ajánlást teszem.

Felkérem valamennyi közigazgatási hivatal vezetőjét, hogy a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények működési engedélyezése, valamint az előírt ellenőrzések során maradéktalanul követeljék meg a jogszabályi előírások betartását.

Budapest, 1999. július   .

									Gönczöl Katalin

Alkalmazott  jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

57. § (2) A személyes gondoskodás keretébe tartozó szakosított ellátást nyújtanak
b) az ápolást-gondozást nyújtó intézmények;

58. § (1) A helyi önkormányzatok, valamint az önkormányzatokkal szerződéses jogviszony alapján önkormányzati feladatokat ellátó természetes és jogi személyek a személyes gondoskodást az e törvényben, valamint külön jogszabályban a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézményekre meghatározott feltételek szerint biztosítják.
(2) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az (1) bekezdésben foglaltak az irányadók a személyes gondoskodást nyújtó, normatív állami hozzájárulást igénybe vevő szociális vállalkozásokra és nem állami szervekre is (a továbbiakban: nem állami szervek).

58/A. § (1) Külön törvényben meghatározott normatív állami hozzájárulásra jogosult a személyes gondoskodást nyújtó közfeladatot ellátó
a) egyházi jogi személy,
b) társadalmi szervezet,
c) alapítvány,
d) közalapítvány,
e) közhasznú társaság,
f) egyéni vagy társas vállalkozás.
(2) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények normatív állami hozzájárulását kormányrendeletben meghatározottak szerint kell igényelni és folyósítani. A folyósítás feltétele, hogy az intézmény működési feltétele és szolgáltatása, valamint intézményi térítési díja megfelel a jogszabályi előírásoknak.

66. § Ha az életkoruk, egészségi állapotuk, valamint szociális helyzetük miatt a rászorult személyekről az alapellátás keretében nem lehet gondoskodni, a rászorultakat állapotuknak és helyzetüknek megfelelő szakosított ellátási formában kell gondozni.

67. § (1) Az önmaguk ellátására nem vagy csak folyamatos segítséggel képes személyek napi legalább háromszori étkeztetéséről, ruházattal, illetve textíliával való ellátásáról, mentális gondozásáról, valamint egészségügyi ellátásáról (a továbbiakban: teljes körű ellátás) az ápolást, gondozást nyújtó intézményben kell gondoskodni.
(2) Ápolást, gondozást nyújtó intézmény különösen az idősek otthona, a pszichiátriai betegek otthona és a fogyatékosok otthona.

68. § (1) Az idősek otthonában elsősorban azoknak a nyugdíjkorhatárt betöltött személyeknek (a továbbiakban: időskorúak) ápolását, gondozását végzik, akiknek egészségi állapota rendszeres gyógyintézeti kezelést nem igényel.
(2) Az idősek otthonába az a 18. életévét betöltött személy is felvehető, aki betegsége miatt nem tud önmagáról gondoskodni.
(3) Ha az (1) és (2) bekezdésben említett személy pszichiátriai vagy szenvedélybetegségben szenved, ellátásáról más intézmény keretében kell elkülönítetten gondoskodni.

97. § Ha az intézmény házirendjét a fenntartó jóváhagyta, azt az intézményben jól látható helyen ki kell függeszteni, és gondoskodni kell arról, hogy az a jogosultak, a hozzátartozóik és az intézmény dolgozói számára folyamatosan hozzáférhető legyen.

98. § (1) A jogosult és hozzátartozója, valamint a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet a házirendben foglaltak szerint panasszal élhet az intézmény vezetőjénél vagy az érdekképviseleti fórumnál (a továbbiakban: panasz kivizsgálására jogosult)
a) az intézményi jogviszony megsértése, különösen személyiségi jogainak, kapcsolattartásának sérelme, továbbá az intézmény dolgozóinak szakmai, titoktartási és vagyonvédelmi kötelezettségei megszegése esetén, vagy
b) az ellátás körülményeit érintő kifogások orvoslása érdekében.
(2) A panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek és szervek panaszukkal az intézmény fenntartójához fordulhatnak, ha a panasz kivizsgálására jogosult
a) határidőben nem intézkedik,
b) intézkedésével nem értenek egyet.

99. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény fenntartója köteles meghatározni az intézményi jogviszonyban állók és az ellátásra jogosultak érdekvédelmét szolgáló fórum (a továbbiakban: érdekképviseleti fórum) megalakításának és tevékenységének szabályait.
(2) Választás alapján az érdekképviseleti fórum tagjai
a) az intézményben ellátásban részesítettek, illetőleg hozzátartozóik képviselői;
b) az intézmény dolgozóinak képviselői;
c) az intézményt fenntartó helyi önkormányzat, illetve szervezet képviselői.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott tagok száma nem lehet kevesebb a b)-c) pont szerinti tagok összlétszámánál.
(4) Az érdekképviseleti fórum dönt az elé terjesztett intézményi panaszokról, továbbá intézkedéseket kezdeményezhet a beutaló, a fenntartó helyi önkormányzatnál, az intézmény ellenőrzését ellátó hatóságnál, illetőleg más, hatáskörrel rendelkező szervnél.
(5) Az érdekképviseleti fórum működésének részletes szabályait a házirend tartalmazza.

104. § Ha a jogosult korlátozottan cselekvőképes vagy cselekvőképtelen, a 95-100. §-ban szabályozott, jogi következményekkel járó cselekmények és jognyilatkozatok tekintetében a hozzátartozóra vonatkozó rendelkezéseket a törvényes képviselőre kell alkalmazni.

105. § (3) A bentlakásos intézmény köteles a jogosultak értékeinek és vagyontárgyainak megőrzéséről gondoskodni.
(4) Az érték- és vagyonmegőrzés módjáról, az abból kizárt tárgyakról a házirendben kell rendelkezni.

107. § Az intézmény vezetője köteles gondoskodni
a) a jogosult és hozzátartozói közötti személyes kapcsolattartás kulturált és zavartalan körülményeiről, az intézményben megfelelő helyiség biztosításával;
b) az intézményi dolgozók foglalkozásbeli titoktartási kötelezettségének érvényesítéséről és a jogosult személyiségi jogainak tiszteletben tartásáról.

114. § (1) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokért térítési díjat kell fizetni.
(2) A térítési díjat az e törvényben meghatározottak szerint
a) az ellátást igénybe vevő jogosult;
b) a szülői felügyeleti joggal rendelkező törvényes képviselő;
c) a jogosult tartására, gondozására köteles és képes személy [az a)-c) pont alattiak a továbbiakban: kötelezett]
köteles megfizetni.
(3) Az e törvényben foglalt kivételekkel a fenntartó ingyenes ellátásban részesíti azt a jogosultat, aki
a) jövedelemmel nem rendelkezik;
b) bentlakásos intézményben él, jövedelemmel nem rendelkezik, és akinek a térítési díj alapjául szolgáló készpénz vagy ingatlan vagyona, valamint tartásra, gondozásra köteles és képes hozzátartozója nincs.

115. § (1) A személyes gondoskodás körébe tartozó szociális ellátások térítési díját (a továbbiakban: intézményi térítési díj) az intézményt fenntartó szerv évente kétszer állapíthatja meg.
(2) A kötelezett által a 116. §, valamint a 117. § (1)-(2) bekezdés alapján fizetendő térítési díj összegéről (a továbbiakban: személyi térítési díj) - a 117. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel - az intézmény vezetője az ellátás igénybevétele után, de legkésőbb az igénybevételtől számított 30 napon belül írásban értesíti a térítési díj fizetésére kötelezettet. A személyi térítési díj nem haladhatja meg az intézményi térítési díj összegét.
(3) A személyi térítési díj összege - önkormányzati intézmény esetén - a fenntartó rendeletében foglaltak szerint csökkenthető, illetve elengedhető, ha a kötelezett jövedelmi és vagyoni viszonyai ezt indokolttá teszik.
(4) Ha a jogosult a személyi térítési díj összegét vitatja vagy annak csökkentését, illetve elengedését kéri, a (2) bekezdésben szabályozott értesítés kézhezvételétől számított nyolc napon belül a fenntartóhoz fordulhat. Ilyen esetben a fenntartó határozattal dönt a személyi térítési díj összegéről.
(5) A személyi térítési díj összege évente két alkalommal vizsgálható felül és változtatható meg, kivéve, ha a kötelezett jövedelme
a) olyan mértékben csökken, hogy az e törvényben meghatározott térítési díj fizetési kötelezettségének nem tud eleget tenni;
b) az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 25%-át meghaladó mértékben növekedett.
(6) A térítési díj felülvizsgálata során megállapított új személyi térítési díj megfizetésének időpontjáról a fenntartó rendelkezik, azzal a feltétellel, hogy az új térítési díj megfizetésére a jogosult nem kötelezhető a felülvizsgálatot megelőző időszakra.
(7) A személyi térítési díj felülvizsgálata során a (4) bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.

117. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szakosított ellátások intézményi térítési díjának alapja
b) átmeneti vagy tartós bentlakásos intézmény esetén az egy ellátottra jutó önköltség napi összege.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézményi ellátásért fizetendő személyi térítési díj nem haladhatja meg a jogosult havi jövedelmének
c) 80%-át a tartós elhelyezést
nyújtó intézmények esetén.
(3) Ha az intézményi térítési díjat a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott intézményi elhelyezés esetén az ellátásban részesülő a havi jövedelméből nem tudja megfizetni, a fenntartó a személyi térítési díjat határozattal az alábbiak figyelembevételével állapítja meg:
a) az ellátásban részesülő havi jövedelme,
b) az ellátásban részesülő jelentős készpénz vagy ingatlan vagyona, ezek hiányában
c) a tartásra köteles és képes személy havi jövedelme.
(4) Az a készpénz vagy ingatlan vagyon tekinthető jelentősnek, amelynek összege, illetve forgalmi értéke az intézményi térítési díj egy évi összegét a jogosult elhelyezésekor vagy a térítési díj felülvizsgálatakor, illetve a lekötött készpénzvagyon és a jelzálogjog értékének módosításakor meghaladja.

117/A. § (1) A bentlakásos intézményekben a jövedelemmel nem rendelkező 16 év fölötti ellátottak részére személyes szükségleteik fedezésére az intézmény költőpénzt biztosít. Költőpénzt kell biztosítani annak az ellátottnak is, aki helyett a térítési díjat jövedelem hiányában kizárólag a tartásra köteles és képes személy fizeti, illetve a térítési díjat ingatlan vagyona terhére állapították meg. Ha az ingatlan vagyonnal rendelkező ellátottnak költőpénzt állapítanak meg, a költőpénz terhelését a térítési díjra vonatkozó szabályok szerint kell elrendelni. A költőpénz havi összege nem lehet kevesebb a tárgyév január 1-jén érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20%-ánál. Legalább a költőpénz összegére kell kiegészíteni az ellátottnak ezt az összeget el nem érő jövedelmét.
(2) A bentlakásos intézményben az ellátott által fizetendő térítési díjat úgy kell megállapítani, hogy részére legalább az (1) bekezdés szerinti költőpénz visszamaradjon.

118. § (1) A személyi térítési díj fizetésére köteles ingatlan tulajdonjogával rendelkező jogosult esetén a térítési díjat és az intézmény által biztosított költőpénzt jelzálogjog biztosítja.
(2) A jelzálogjog tényét a térítési díjat megállapító határozat tartalmazza. A jelzálogjog tényéről az ingatlan fekvése szerint illetékes földhivatalt a határozat egy példányának megküldésével tájékoztatni kell. A földhivatal a jelzálogjogot az intézményt fenntartó javára az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzi.

119. § A személyi térítési díjat
a) a kiskorú és a gondnokság alatt álló jogosult esetén a törvényes képviselő;
b) a gondnokság alatt nem álló, magasabb összegű családi pótlékban részesülő jogosult esetén a családi pótlékra vagy a családi pótlék felvételére jogosult;
c) az a)-b) pontban nem szabályozott esetekben a térítési díj fizetésére kötelezett jogosult vagy tartására köteles és képes személy
fizeti meg az intézménynek.

120. § Az e törvényben meghatározott személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátást a helyi önkormányzat az Ötv. 81. § (1) bekezdése szerint, valamint az állami szerv szociális szolgáltatást végző egyesülettel, alapítvánnyal, egyházi jogi személlyel, ezek intézményeivel, egyéni vagy társas vállalkozóval (a továbbiakban: szolgáltatást végző) kötött szerződés (a továbbiakban: ellátási szerződés) útján is biztosíthatja.

121. § (1) Az ellátási szerződést írásban kell megkötni.
(2) Az ellátási szerződésnek tartalmaznia kell
a) a szolgáltatást végző jogállása szerinti bírósági bejegyzés, illetve a szociális tevékenységet végző egyéni és társas vállalkozó tevékenységére külön jogszabály szerint vonatkozó hatósági engedély adatait;
b) a szociális ellátás formáját, az ellátásban részesítendők körét, számát;
c) a szolgáltatást végző nyilatkozatát a szerződésben meghatározott szociális szolgáltatásra vonatkozó külön jogszabályok és szakmai követelmények, nyilvántartási kötelezettségek ismeretére és betartására;
d) a szolgáltatásért fizetendő díj mértékére és átutalására vonatkozó kikötéseket;
e) szerződésszegés esetén a szolgáltatás folyamatos biztosítására, valamint a kártérítés mértékére vonatkozó kikötést;
f) a szerződés felmondásának hónapokban meghatározott idejét.

2/1994. (I. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

1. § A rendelet hatálya kiterjed valamennyi személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátásra. Az e rendeletben foglaltakat kell alkalmazni a nem állami szerv által fenntartott személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátásokra is.

2. § (1) E rendelet alkalmazásában személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás az Szt. 57. §-ában meghatározott ellátás (a továbbiakban: személyes gondoskodás).
(2) A személyes gondoskodás biztosítása során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy a gondozásban részesülő személyek emberi és állampolgári jogai ne sérüljenek. Az intézmény vezetője gondoskodik az intézményen belül az emberi és állampolgári jogok érvényesítéséről.
(3) A személyes gondoskodást nyújtó intézményt úgy kell kialakítani, hogy
a) az tömegközlekedési eszközzel könnyen megközelíthető legyen;
b) épületeinek építészeti megoldásai tegyék lehetővé az akadálymentes közlekedést;
c) bútorzata és berendezési, felszerelési tárgyai feleljenek meg az ellátottak életkori sajátosságainak, egészségi és mozgásállapotának.
(4) A személyes gondoskodást nyújtó intézményekben a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók
a) alapellátás esetén legalább ötven százalékának,
b) szakosított ellátás esetén nyolcvan százalékának szakképzettnek kell lenni.
(5) A személyes gondoskodás egyes formáinak szakmai létszámkövetelményeit az 1. számú melléklet tartalmazza.
(6) A személyes gondoskodás körébe tartozó feladatokat ellátó személyek
a) képesítési előírásait a 2. számú melléklet,

3. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó intézményben foglalkoztatott személy feladatait az intézmény szervezeti és működési szabályzatában és a munkaköri leírásban foglaltak szerint végzi.
(2) A személyes gondoskodást nyújtó intézményben foglalkoztatott személy, valamint a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pontja] személyes gondoskodásban részesülő személlyel tartási, életjáradéki és öröklési szerződést a gondozás időtartama alatt – illetve annak megszűnésétől számított egy évig – nem köthet.
(3) Az intézmény házirendje tartalmazza a személyes gondoskodásban részesülők és az őket ellátó dolgozók magatartási szabályait, az intézmény dolgozóival való kapcsolattartás rendjét, valamint az intézmény berendezési és felszerelési tárgyai használatára vonatkozó előírásokat.

4. § (1) A módszertani feladatok ellátásával megbízott intézmény [Szt. 88. § (1) bek. c) pontja] vagy az intézmény keretében működő módszertani csoport [a továbbiakban együtt: módszertani csoport] segítséget nyújt a személyes gondoskodás körébe tartozó ellátások megszervezéséhez és működtetéséhez a megye illetékességi területén.
(2) A módszertani csoport feladata különösen:
a) megbízás alapján
aa) megvizsgálja a személyes gondoskodást nyújtó intézmény működését és javaslatot tesz a működés lehetőség szerinti javítására,
ab) részt vesz a személyes gondoskodást nyújtó intézmény ellenőrzésében,
ac) ajánlásokat készít a személyes gondoskodás feltételeinek fejlesztésére, a hatékonyabb gondozási módszerek alkalmazására;
b) figyelemmel kíséri a szociális ellátásokat érintő tudományos kutatómunka eredményeit, elősegíti azok elterjesztését és gyakorlati alkalmazását;
c) kezdeményezi a szociálpolitikai szakterületen dolgozók tapasztalatcseréjét és továbbképzését.

41. § (1) A szakosított ellátást nyújtó intézmények tevékenységük jellege szerint
a) tartós elhelyezést biztosító intézmények (a továbbiakban: bentlakásos intézmények);
(2) A szakosított ellátást nyújtó intézményekben – ha a férőhelyek száma és tárgyi feltételek lehetővé teszik – 20–50 fős gondozási egységeket kell kialakítani.
(3) Ha egy intézmény keretében több szakosított ellátási forma működik, ellátási formánként külön-külön kell biztosítani az ellátás jellegének megfelelő személyi és tárgyi feltételeket.
(4) Az intézményi szolgáltatásokat az intézmény vezetőjének döntése alapján olyan rászorult személy is igénybe veheti, aki nem áll az intézménnyel beutalás vagy intézményvezetői intézkedés alapján jogviszonyban. Az ilyen személy részére nyújtott szolgáltatásért fizetendő térítési díjról külön jogszabály rendelkezik.

42. § (1) A bentlakásos intézménynek legalább 10 fő ellátására alkalmasnak kell lenni úgy, hogy valamennyi műszakban biztosítani kell a folyamatos működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételeket.
(2) A bentlakásos intézményben biztosítani kell
a) az éjszakai és nappali tartózkodásra;
b) a személyi tisztálkodásra;
c) az étkezésre;
d) az intézmény jellege szerinti közösségi együttlétre, tevékenységre (pl. társalgó, könyvtár, foglalkoztató);
e) az egészségügyi gondozás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba);
szolgáló helyiségeket.
(3) Az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben
a) egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba;
b) tíz ellátottra legalább egy fürdőkád vagy zuhanyzó, valamint nemenkénti WC;
c) gondozási egységenként legalább harminc négyzetméter alapterületű közösségi együttlétre szolgáló helyiség jut, és biztosított a folyamatos fűtés és melegvíz-szolgáltatás.

43. § (1) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a bentlakásos intézményi lakószobában legfeljebb négy személy helyezhető el. Négynél több személyt egy lakószobában csak kivételesen indokolt esetben lehet elhelyezni, azonban ilyen esetben is biztosítani kell a 42. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltakat.
(2) Házaspárok (élettársak) elhelyezésére külön lakószobát kell biztosítani.

44. § Az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülménynek minősül az
a) olyan önálló, egy- vagy kétszemélyes lakrész, amely lakószobát, konyhát és fürdőszobát, esetleg egyéb helyiséget foglal magába;
b) olyan egy- vagy kétszemélyes lakószoba, amelyhez önálló fürdőszoba tartozik.

45. § A bentlakásos intézményben gondozott személy az e rendeletben foglaltak szerint részesül teljes körű ellátásban.

46. § (1) A bentlakásos intézmény az étkezést a bentlakók életkori sajátosságainak, valamint az egészséges táplálkozás követelményeinek megfelelően nyújtja, az 5. számú mellékletben foglaltak figyelembevételével.
(2) A gondozottak étkeztetése keretében legalább napi háromszori főétkezést – ebből legalább egy alkalommal meleg ételt – kell biztosítani. A tizennégy éven aluliak (a továbbiakban: gyermekkorú) a főétkezéseken kívül naponta legalább kétszer kiegészítő étkeztetésben részesülnek.
(3) Ha a gondozott egészségi állapota indokolja, részére – orvosi javaslatra – az orvos előírásainak megfelelő étkezési lehetőséget (pl. diéta, gyakoribb étkezés) kell biztosítani.

47. § (1) Ha a gondozott megfelelő mennyiségű és minőségű saját ruházattal nem rendelkezik, a teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat legalább négy váltás fehérneműt és hálóruhát, valamint az évszaknak megfelelő legalább két váltás felső ruházatot és utcai cipőt – szükség szerinti más lábbelit – tartalmaz.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben felsorolt ruházat összetételéről, mennyiségéről, valamint a sportruházattal való ellátás indokoltságáról az intézmény vezetője dönt.
(4) A gondozott az intézmény által nyújtott ruházatot nem köteles igénybe venni, azonban saját ruházatának elhasználódása esetén is csak az (1) bekezdés szerinti ruházati ellátást igényelheti.
(5) A gondozottak ruházatának tisztításáról és javításáról az intézmény a házirendben meghatározott módon gondoskodik.
(6) Az intézmény vezetője a gondozott szükségletei, valamint a ruházat elhasználódásának figyelembevételével gondoskodik az (1) és (2) bekezdés szerinti ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.

48. § Azokban a bentlakásos intézményekben, ahol szervezett keretek között foglalkoztatás folyik, a foglalkoztatás jellege szerinti védő- és munkaruha ellátásról, valamint az egészséges és biztonságos munkavégzés feltételeiről az intézmény gondoskodik.

49. § (1) A személyes használatra kiadott – a 47–48. § szerinti – ruházat az intézmény tulajdonát képezi és azt – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – egyéni nyilvántartólapon kell a gondozott személy részére kiadni.
(2) A cselekvőképtelen, valamint a korlátozottan cselekvőképes gondozott személy részére kiadott ruházatról a gondozási egység vezetője alleltárt vezet.

50. § A bentlakásos intézmény a textíliával való ellátás keretében, valamint a személyi higiéné biztosítása érdekében gondozottanként
a) öt váltás ágyneműt;
b) a tisztálkodást segítő öt váltás textíliát, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagokat, eszközöket;
c) a gyermekek és incontinens betegek ellátásához szükséges anyagokat, eszközöket
szükség szerint biztosítja.

51. § (1) A bentlakásos intézmény biztosítja – a fogorvosi ellátás kivételével – a gondozottak egészségügyi alapellátását.
(2) A bentlakásos intézmények a típusuknak megfelelő, a 2. számú melléklet szerinti szakorvost alkalmaznak.
(3) A bentlakásos intézmények az (1) és (2) bekezdésben szereplő egészségügyi ellátás mellett a gondozottak részére egyéb egészségügyi ellátást is nyújthatnak.

52. § (1) Ha a bentlakásos intézményben élő gondozott egészségügyi ellátásban részesül, az ellátást nyújtó orvos a 6/1992. (III. 31.) NM rendelet 2. számú melléklete szerinti törzskartont, valamint az egészségügyi személyi lapot (raktári szám: A.3510–170) kiállítja, illetve vezeti. A törzskartonon nem kell kitölteni a társadalombiztosítási kifizetőhelyre, valamint a háziorvosi körzetre (bejelentkezés, kijelentkezés, praxis azonosító) vonatkozó rovatokat.
(2) Az intézmény orvosának megkeresésére a gondozott háziorvosa megküldi az intézményi ellátás és gyógykezelés szempontjából szükséges egészségügyi adatokat. E bekezdés alkalmazásában gyógykezelésnek minősül a megelőzés és a rehabilitáció is.
(3) Ha a gondozottat másik bentlakásos intézménybe helyezik át, a (2) bekezdésben szabályozottak értelemszerűen irányadók azzal, hogy az egészségügyi adat kezelésével megbízott személy a gondozott egészségügyi adatait külön kérés nélkül továbbítja.

53. § (1) A gondozásban részesülő személy részére előírt gyógyszer felhasználását egyéni nyilvántartó lapon kell rögzíteni.
(2) A bentlakásos intézményekben műszakonként a gondozottak egészségi állapotát érintő változásokról, illetve a velük kapcsolatos jelentősebb eseményekről sorszámozott eseménynaplót kell vezetni.

54. § (1) Az intézményben gondozott betegek ellátásához szükséges ápolási segédeszközökről, a beteg kényelmét szolgáló eszközökről, valamint a rehabilitációt segítő eszközökről az intézmény gondoskodik.
(2) Az intézményben élő gondozott számára szükséges gyógyszer, valamint gyógyászati segédeszköz beszerzéséről az intézmény gondoskodik.

55. § A bentlakásos intézmény feladatkörében gondoskodik a jogosult mentálhigiénés ellátásáról. Ennek keretében biztosítja
a) a személyre szabott bánásmódot;
b) a szabadidő kulturált eltöltésének feltételeit;
c) a szükség szerinti pszichoterápiás foglalkozást;
d) a gondozott családi és társadalmi kapcsolatai fenntartásának feltételeit.

56. § (1) A bentlakásos intézmény szervezi a munkavégzésre képes ellátottak foglalkoztatását. A gondozott személy életkorának és egészségi állapotának megfelelően a foglalkoztatás lehet
a) munkavégzési célú;
b) terápiás célú;
c) képességfejlesztő; valamint
d) képzési célú.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti foglalkoztatás formái különösen
a) az intézmény működési körén belül szervezett munkavégzés;
b) az intézmény közreműködésével más gazdálkodó szervezet részére végzett munka vagy intézmény által végzett vállalkozási tevékenység;
c) az a) és b) pont alá nem tartozó, más jogviszony keretében történő munkavégzés.

57. § (1) Az intézmény működési körén belül szervezett munkavégzési célú foglalkoztatás lehet az igazgatási, gazdasági vagy a gondozottak művelődését, szórakozását szolgáló részlegekben, valamint az intézményhez tartozó udvaron, kertben végzett munka.
(2) Az intézmény működési körén belül szervezett foglalkoztatásért a gondozott munkaterápiás jutalomban részesíthető. A munkaterápiás jutalom éves összege nem haladhatja meg az év első napján érvényes legkisebb összegű öregségi nyugdíj egy évi összegének 40%-át.
(3) Munkaterápiás jutalomban minden, az intézmény működési körén belül szervezett foglalkoztatásban részt vevő gondozott részesíthető, függetlenül attól, hogy rendszeres havi jövedelemmel rendelkezik-e vagy sem. Ha a gondozott zsebpénzben részesül, a zsebpénz összege nem csökkenthető a munkaterápiás jutalom összegével.
(4) A jutalmazás gyakoriságáról, a jutalomban részesülő személyekről, valamint annak alkalmankénti összegéről a foglalkoztatásban való részvétel figyelembevételével az intézmény vezetője – a foglalkoztatást segítő dolgozók javaslata alapján – határoz.

58. § (1) Az 56. § (2) bekezdés b) pontja szerinti foglalkoztatásból származó eredmény az intézményben nyújtott ellátás színvonalának emelésére, valamint a foglalkoztatásban közvetlenül részt vevők díjazására fordítható. A foglalkoztatásban közreműködő személyek díjazásának mértékét a házirend határozza meg. A díj
a) gondozottra jutó éves összege nem haladhatja meg a munkajutalom e rendeletben meghatározott éves összegét;
b) intézményi alkalmazottra jutó éves összege nem haladhatja meg az alkalmazott egy havi illetményének háromszorosát.
(2) Az 57. §, valamint az e § (1) bekezdésének rendelkezéseit értelemszerűen kell alkalmazni a terápiás célú foglalkoztatás esetén is.
(3) Ha az 56. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti foglalkoztatásra az intézmény telephelyén kerül sor, a foglalkoztatást az intézmény vezetője akkor engedélyezheti, ha a munkavégzés intézményen belüli – házirendben rögzített – feltételei adottak.

60. § (1) A bentlakásos intézmény alapfeladatát meghaladó egyéb szolgáltatásokat is nyújthat. Ha e szolgáltatásokat az intézménybe beutaltak veszik igénybe, az általuk fizetendő térítés mértékét – a külön jogszabályban foglaltak szerint – a házirendben kell meghatározni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatásokat intézményi jogviszonyban nem álló rászorult is igénybe veheti. Az általa fizetendő térítési díj meghatározása az (1) bekezdésben foglaltak szerint történik.

61. § Az intézmény vezetője a gondozott személy kérésére – indokolt esetben – segítséget nyújt a gondozott munkaviszony vagy más jogviszony keretében történő foglalkoztatásához.

62. § (1) Az érték- és vagyonmegőrzésre átvett tárgyakról az intézmény vezetője tételes felsorolás alapján átvételi elismervényt készít, és annak egy példányát átadja a jogosultnak. Az értéktárgyak átadását és átvételét két tanú jelenlétében kell elvégezni. Az értéktárgyak biztonságos megőrzéséről az intézmény vezetője gondoskodik.
(2) A gondozottól átvett készpénzt elsősorban a gondozott, illetve törvényes képviselőjének írásban tett nyilatkozata szerint az intézményben vagy pénzintézetben kell megőrizni. A házirend tartalmazza, hogy milyen esetekben szükséges a készpénzt – pénzintézetben – betét formájában megőrizni. A készpénz betétben való elhelyezéséről a pénz átvételétől számított két munkanapon belül az intézmény vezetője gondoskodik. A készpénz betétben történő elhelyezéséig annak megőrzését a pénzkezelési és házipénztári szabályzatban (a továbbiakban: pénzkezelési szabályzat) foglaltak szerint kell biztosítani.

63. § (1) A bentlakásos intézményben a gondozott személy készpénzének kezelése saját vagy törvényes képviselőjének írásbeli nyilatkozata szerint személyes nyilvántartású letét formájában is történhet. A személyes letétben elhelyezhető készpénz havi összege nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, és elsősorban a személyes szükségletek kielégítését szolgálja.
(2) A személyes szükséglet körébe tartozik különösen az intézményi ellátást meghaladó mennyiségű vagy minőségű élelmezés, ruházat, valamint textília. A felsoroltakon kívül személyes szükségletek kielégítését szolgálja még a gondozott által igényelt személyes használati tárgy ( pl. televízió, magnetofon, rádió, hűtőszekrény) és szolgáltatás (pl. fodrász, kirándulás, kulturális program) is.
(3) Az (1) bekezdés szerinti készpénz kezeléséről, a kezelésre jogosult személyekről, valamint a pénz felhasználásának és elszámolásának módjáról a pénzkezelési szabályzatban kell rendelkezni.

64. § (1) A bentlakásos intézményben elhunytakkal kapcsolatos teendők ellátását az intézmény vezetője szervezi. Ennek keretében kell gondoskodni az elhunyt
a) elkülönítéséről;
b) végtisztességre való felkészítéséről;
c) a törvényes képviselő, valamint a hozzátartozók értesítéséről;
d) ingóságainak számbavételéről, megőrzéséről, valamint örököseinek történő átadásáról.
(2) Az elhunyt ingóságairól a halál beálltát követően azonnal jegyzéket készít a haláleset időpontjában műszakot vezető dolgozó. A jegyzéket két tanúval alá kell iratni.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti értesítésről legkésőbb a halálesetet követő napon kell gondoskodni.
(4) Az intézmény gondoskodik az elhunyt eltemettetéséről, ha nincs eltemettetésre kötelezett, vagy ha a kötelezett kötelezettségét nem teljesíti.

65. § Az intézmény belső életének rendjét a házirend tartalmazza. A házirendben kell szabályozni különösen
a) a gondozottak együttélési szabályait;
b) az intézményből való eltávozás és visszatérés rendjét;
c) a gondozottak egymás közötti, valamint a hozzátartozóikkal való kapcsolattartásának szabályait;
d) az intézménybe bevihető személyes használati tárgyak körét;
e) az érték- és vagyonmegőrzésre átvett tárgyak átvételének és kiadásának szabályait;
f) a ruházattal, textíliával való ellátás, valamint a ruházat és textília tisztításának és javításának rendjét;
g) az esetenkénti alkoholfogyasztás szabályait;
h) a gondozottak tisztálkodási szerekkel való ellátásának rendjét;
i) a személyes letétben elhelyezhető készpénz havi összegét;
j) az intézmény alapfeladatainak körébe nem tartozó, azt meghaladó program, szolgáltatás, valamint az intézményi jogviszonyban nem álló személynek nyújtott szolgáltatás térítési díját.

66. § (1) A bentlakásos intézmények közül az ápolást, gondozást nyújtó intézmények típusai különösen
a) az időskorúak otthona;
(2) Az ápoló otthon a gondozott teljes körű ellátása, ápolása-gondozása mellett biztosítja szükség szerinti
a) foglalkoztatását; és
b) egyéb habilitációs, rehabilitációs jellegű ellátását.

67. § (1) Az ápoló otthon a beutaltat előgondozásban részesíti. Az előgondozás részeként az intézmény vezetője által kijelölt személy felveszi a kapcsolatot a beutalttal, valamint – ha a beutalt más személyes gondoskodási formában részesül – a személyes gondoskodást nyújtó szervezet vezetőjével.
(2) A személyes gondoskodást nyújtó szervezet vezetője tájékoztatja az előgondozásra kijelölt személyt a gondozott állapotáról, szociális körülményeiről.

98. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.

99. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő intézmények a 2. § (4) bekezdésében foglaltaknak, valamint az intézménnyel közalkalmazotti vagy munkajogviszonyban lévő személyek a 2. számú melléklet szerinti képesítési előírásoknak a rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül kell hogy megfeleljenek.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója az e rendelet 2. számú melléklete szerinti képesítési előírások alól felmentést annak – az intézménnyel közalkalmazotti vagy munkaviszonyban lévő – személynek adhat, aki öregségi nyugdíjkorhatárát a rendelet hatálybalépésétől számított tíz éven belül tölti be.

100. § A rendelet hatálybalépésekor már működő intézményekben a rendelet hatálybalépését követő hónap első napjától számított hat hónapon belül kell biztosítani a dolgozók munkaruha-ellátását, valamint a gondozottak ruházattal való ellátását.

101. § (1) Az intézmények a rendelet hatálybalépését követő hónap első napjától számított három hónapon belül kötelesek házirendjeiket felülvizsgálni és annak módosítását a fenntartónál kezdeményezni.
(2) Az intézmény vezetője a (1) bekezdés szerinti határidőn belül gondoskodik a pénzkezelési szabályzat felülvizsgálatáról és e rendelet szerinti módosításáról.

102. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő intézmények a 2. § (3) bekezdés a) és b) pontjában, a 42. § (2) bekezdés a)–c) pontjában, a 43. §-ban, a 75. § (3) bekezdésében, a 85. §-a (2) bekezdésének a), b), d) pontjában foglaltaknak nem kell hogy megfeleljenek, azonban az e rendelet hatálybalépésekor nyújtott szolgáltatásaik feltételei és minősége nem romolhat.
(2) Az (1) bekezdésben említett feltételeknek a rendelet hatálybalépésekor még nem működő intézménynek akkor kell megfelelnie, ha az intézmény építésére a rendelet hatálybalépéséig építési engedélyt még nem adtak ki.

1. számú melléklet a 2/1994. (I. 30.) NM rendelethez

A személyes gondoskodás formáinak szakmai létszámnormái

II. SZAKOSÍTOTT ELLÁTÁSOK

1. Ápolást, gondozást nyújtó intézmények

Az intézménytípus feladatellátásának jellege miatt (3 műszakos folyamatos ellátás) az intézményvezetőn felül minimálisan 3 fő alkalmazása szükséges.

Ezen túlmentően:
50 fős gondozási egységenként:
A) Időskorúak otthona
a) Egészségügyi feladatok ellátásához
	 	 – orvos:		 				havonta napi átlag 2 óra
	 	 	 – 100 fh. felett:	 			havonta napi átlag 6 óra
	 		(ezen belül kell biztosítani a szükséges szakorvosi ellátást)
	 	 	 – 200 fh. felett:	 				1 fő orvosi álláshely
	 	 	(ezen belül kell biztosítani a szükséges szakorvosi ellátást)
	 	 – vezető ápoló:	 					1 fő
	 	 – 50 férőhelyenként osztályvezető ápoló:			1 fő
	 	 – ápoló, gondozó:						10 fő
	 	 	 – fekvőbetegeket ellátó gondozási egységben	14 fő
	 	 – gyógytornász:						0,5 fő
	 	 – dietetikus:							0,5 fő
	 	 – szociális, mentálhigiénés, foglalkoztatási feladatokra:	1 fő
b) 100 férőhelyenként szociális, mentálhigiénés, fejlesztő feladatok ellátásához mentálhigiénés csoport:
	 	 – mentálhigiénés szakember:	 				1 fő
	 	 – foglalkoztatásvezető:	 				1 fő
	 	 – szociális munkás:	 					1 fő

2. számú melléklet a 2/1994. (I. 30.) NM rendelethez

Képesítési előírások a személyes gondoskodás egyes formáiban dolgozók részére
II. Szakosított ellátások

Ellátási forma
 Intézményi munkakör
 Képesítés

1. Ápolást, gondozást nyújtó intézmények, rehabilitációs intézmények, átmeneti intézmények
intézményvezető
felsőfokú:
a) társadalomtudományi: szociálpolitikus, szociális munkás, szociális szervező, gyógypedagógus, pszichológus, igazgatásszervező, jogász, közgazdász, humán szervező b) egészségügyi: orvos, védőnő, intézetvezető, diplomás ápoló, mentőtiszt

orvos
 belgyógyász szakorvos

vezető beosztású ápoló
diplomás ápoló, intézetvezető, vezetési ismereteket nyújtó felsőfokú tanfolyamot végzett középfokú végzettségű ápoló

mentálhigiénés szakember
felsőfokú:
pszichológus, pszichopedagógus, mentálhigiénés szakember

középfokú: mentálhigiénés asszisztens

gyógytornász
gyógytornász, konduktor

foglalkoztatásvezető
szociális munkás, pedagógus, gyógypedagógus, szociálpedagógus

beosztott ápoló
középfokú:
a) egészségügyi: ápoló
b) szociális: szociális otthoni ápoló, szociális gondozó, ápoló

54/1996. (XII. 27.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 2/1994. (I. 30.) NM rendelet módosításáról

12. § (1) Ez a rendelet 1997. január 1-jén lép hatályba.
(3) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő intézmény az 1. számú mellékletében foglaltak végrehajtásáról az alábbi ütemezés szerint gondoskodik:
a) 1998. december 31-ig el kell hogy érje a szakmai munkakörökben alkalmazottak létszáma
aa) az alapellátás körébe tartozó szolgáltatás esetében a norma 60%-át,
ab) a szakosított ellátások körébe tartozó intézmény esetében a norma 75%-át;
b) 2001. december 31-ig valamennyi személyes gondoskodást nyújtó szociális intézménynél és szolgáltatásnál a szakmai munkakörökben alkalmazottak létszáma el kell hogy érje az 1. számú melléklet szerinti létszámot.

29/1993. (II. 17.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról

1. § (1) A rendeletet a helyi önkormányzatok, illetve a Népjóléti Minisztérium által fenntartott személyes gondoskodást nyújtó szociális intézményi ellátásokért (a továbbiakban: intézményi ellátás) fizetendő térítési díjak megállapítására kell alkalmazni. E rendeletben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha nem állami szerv a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások biztosítását az önkormányzattól az Szt. VI. fejezetében meghatározottak szerint ellátási szerződésben átvállalja, vagy normatív állami támogatást vesz igénybe.

2. § (1) A térítési díj fizetésére kötelezettet a szociális intézményi ellátásért az intézményi térítési díj összegével azonos térítési díj megfizetésére kell kötelezni az Szt.-ben, e rendeletben és a helyi önkormányzatok rendeletében foglaltak szerint.
(2) Az ellátást igénybe vevő jogosult, a szülői felügyeleti joggal rendelkező törvényes képviselő, valamint a jogosult tartására, gondozására köteles és képes személy (a továbbiakban: kötelezett) az ellátásért – annak kezdetétől – térítési díjat (a továbbiakban: személyi térítési díj) fizet, amelyet a kötelezett jövedelmi viszonyai, valamint az intézményi térítési díj figyelembevételével kell megállapítani.
(3) Ha az ellátásra jogosult tartási vagy öröklési szerződést kötött, a térítési díj fizetésére a tartást és gondozást szerződésben vállaló a kötelezett. Ilyen esetben a személyi térítési díj az intézményi térítési díjjal azonos összegű.
(4) Ha a családi pótlékot az intézmény vezetőjének folyósítják, akkor a családi pótlékra jutó személyi térítési díjat az intézményvezető fizeti be.
(5) Legfeljebb a szolgáltatás önköltségét meg nem haladó mértékű térítés kérhető
a) a külön jogszabály szerint alapfeladatot meghaladó, az intézmény által szervezett programokért, szolgáltatásokért;
b) az intézményi jogviszonyban nem álló személyek által igénybe vett egyes intézményi szolgáltatásokért.

3. § (1) Az Szt. 115. § (1) bekezdésében szabályozott intézményi térítési díjat
a) helyi önkormányzati intézmény esetén a képviselőtestület,
b) a Népjóléti Minisztérium fenntartásában működő intézmények esetében a népjóléti miniszter (a továbbiakban: miniszter),
c) nem állami szerv által fenntartott intézmény esetén a tulajdonos,
mint az intézményt fenntartó [a továbbiakban a)–c) pont alattiak együtt: fenntartó] állapítja meg.
 (3) Az intézményi térítési díjat konkrét összegben, forintra kerekítve kell megállapítani.
(5) Az intézményi térítési díjat – a házi segítségnyújtás kivételével – ellátási napra vetítve kell megállapítani.

5. § (1) Ha a személyi térítési díj az intézményi elhelyezést követő 30 napon belül nem állapítható meg, a térítési díj megállapítására jogosult térítésidíj-előleg fizetését kérheti.
(2) A személyi térítési díj megállapításakor intézkedni kell arról, hogy az (1) bekezdés szerinti előleg, illetve az előleg fizetésének időszakára jutó személyi térítési díj közötti különbözet kiegyenlítése megtörténjen.
(3) Ha az önkormányzat rendelete eltérően nem rendelkezik, a személyi térítési díjat
a) az átmeneti elhelyezést nyújtó intézményeknél legfeljebb egy hónapi időtartamra előre;
b) az a) pont alá nem tartozó személyes gondoskodási formáknál havonta utólag kell megfizetni.

6. § Ha az ellátást a jogosult a hónap nem mindegyik napján veszi igénybe, akkor – a házi segítségnyújtás kivételével – a személyi térítési díj megállapításánál figyelembe vehető havi jövedelmet naptári napra kell átszámolni, úgy, hogy a rendszeres havi jövedelem összegét harminccal kell osztani. Ebben az esetben az ellátásért fizetendő napi személyi térítési díj a napi jövedelemnek az Szt. 116. § (2) bekezdésében és a 117. § (2) bekezdésében meghatározott mértékét nem haladhatja meg.

7. § (1) Ha a személyi térítési díj megállapítására, felülvizsgálatára nem az intézmény vezetője jogosult, a megállapításhoz, felülvizsgálathoz szükséges iratokat az intézmény vezetője – az ellátás igénybevételétől, illetőleg a felülvizsgálat kezdetétől számított 15 napon belül – megküldi az arra jogosult szervnek.
(2) A nem állami szerv által fenntartott intézményben lakó személyi térítési díját – ha az ellátási szerződés eltérően nem rendelkezik – a fenntartó állapítja meg és vizsgálja felül.

16. § (1) Az átmeneti és tartós bentlakásos intézményekbe történő beutalás esetén a beutaló határozathoz mellékelni kell a 32/1993. (II. 17.) Korm. rendelet 3. számú melléklete szerinti adatlapot.
(2) Ha a térítési díj megállapításához szükséges adatokat a beutaló szerv hiányosan vagy pontatlanul közli, valamint ha ezen adatokban a beutalás és az intézményi elhelyezés közötti időtartam alatt változás következett be, a térítési díj megállapítására jogosult az adatok kiegészítését, illetve pontosítását kérheti a beutaló települési önkormányzat jegyzőjétől.
(3) Az (1) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni, ha az ellátásra jogosult életét, testi épségét veszélyeztető körülmény azonnali elhelyezést indokol. Ilyen esetben az (1) bekezdésben szereplő adatlapot az elhelyezéstől számított 30 napon belül kell az intézmény vezetőjének megküldeni.
(4) Nem kell a térítési díj megállapításához szükséges adatokat az adatlapon kitölteni akkor, ha az elhelyezést igénylő vagy más személy az elhelyezés iránti kérelemmel egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy szerződésben vállal kötelezettséget az intézményi térítési díj teljes összegének megfizetésére. E szabályokat értelemszerűen kell alkalmazni a térítési díjak felülvizsgálata során is.

17. § (1) A tartós bentlakásos intézmények esetén a készpénzvagyonnak a térítési díj fedezetéül leköthető részét a 2. számú mellékletben foglalt iránytáblázat szerint a térítési díjat megállapító határozatban úgy kell meghatározni, hogy a készpénzvagyonnak az intézményi térítési díj egyévi öszszegét figyelmen kívül kell hagyni. A térítési díj fedezetéül szolgáló összeget külön betétkönyvben kell elhelyezni, amelyet – a gondnokság alatt álló személyek kivételével – az ellátást nyújtó intézmény kezelésébe kell adni. A gondnokság alatt álló személyek esetében a fedezetül szolgáló összeget gyámi fenntartású betétkönyvben kell elkülöníteni. A térítési díj fedezetéül lekötött készpénzvagyon után járó kamat az ellátásban részesülőt illeti meg.
(2) Ha a tartós bentlakásos intézményben fizetendő személyi térítési díjat, valamint költőpénzt jelzálogjog biztosítja, a jelzálogjogot megállapító határozatban a jelzálogjog értékét a 2. számú mellékletben foglalt iránytáblázat szerint kell megállapítani.
(3) Az (1) bekezdés szerinti készpénzvagyonnak a térítési díj fedezetéül lekötött részét csak akkor kell módosítani, ha a lekötött készpénzvagyon összege felhasználásra került, feltéve, hogy a jogosult további készpénzvagyonnal rendelkezik.
(4) A (2) bekezdés szerinti jelzálogjog értékét akkor kell módosítani, ha az intézményi elhelyezés időtartama a figyelembe vett évek számát meghaladja.

18. § (1) Ha az ellátásra jogosult a térítési díjat egészben vagy részben nem képes megfizetni, a tartására kötelezett hozzátartozó által fizetendő térítési díjat az alábbiak szerint kell megállapítani:
a) ha a család összjövedelméből levonva a térítési díjat, az egy főre jutó jövedelem meghaladja az Szt. 4. § (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott értékhatárt, a térítési díjat teljes összegben kell megállapítani;
b) ha a családnak az a) pont szerint meghatározott egy főre jutó jövedelme az Szt. 4. § (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott értékhatár alatt van, akkor részösszegű térítési díjat kell megállapítani.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a részösszegű térítési díj megegyezik a család összjövedelmének és az Szt. 4. § (1) bekezdése e) pontjában meghatározott értékhatár családtagok számával szorzott összege különbözetével.
(3) Több egy sorban kötelezhető hozzátartozó esetén a térítési díjat vagy annak hiányzó részét a hozzátartozók jövedelmi viszonyai alapján – arányosan megosztva – kell megállapítani.

19. § Az Szt. 20. §-ának b)–c) pontjában meghatározott nyilvántartást a 3. számú melléklet tartalmazza.

20. § (1) Az átmeneti és tartós bentlakásos intézményekben az intézményi térítési díjak megállapításához az egy ellátottra jutó önköltség napi összegének kiszámításához az intézmény költségvetésében az adott évre tervezett működési kiadásokat kell figyelembe venni.
(2) Az intézményi térítési díj nem haladhatja meg az (1) bekezdésben meghatározott önköltségnek a működő férőhelyekre és a tervezett nyitvatartási napokra jutó
c) 100%-át az idősek átmeneti elhelyezést nyújtó intézményénél, a rehabilitációs intézményeknél, valamint az a) és b) pontban nem szereplő ápolást-gondozást nyújtó intézményeknél.

21. § (1) A havi személyi térítési díjat a napi személyi térítési díj és a gondozási napok száma alapján kell meghatározni.
(2) A gondozási napokról a 4. számú melléklet szerinti nyilvántartást kell vezetni.)

25. § (1) Az Szt. 117/B. §-a szerinti visszafizetési kötelezettség ellenőrizhetősége érdekében az egyszeri hozzájárulásnak az Szt. 117/B. § (2) bekezdésében meghatározott összegét elkülönített betétszámlán kell elhelyezni.
(2) A befizetett egyszeri hozzájárulás időarányos visszafizetésének módját és részletes szabályait házirend tartalmazza.

26. § (1) Az intézményben elhelyezett foglalkoztatásából származó munkajutalom, a tanulmányi ösztöndíj és a költőpénz a személyi térítési díj szempontjából nem vehető figyelembe.
(2) Az ideiglenesen beutalt gondozott esetén az ideiglenes beutalás tartamára a térítési díj alapjául szolgáló jövedelmet az önálló lakás (ingatlan) fenntartásával kapcsolatos igazolt költségekkel (lakbér, hiteltörlesztés, közös költség stb.) csökkenteni lehet.

27. § (1) Ha a gondozott gondnokság alatt áll, gondnoka – amennyiben a gondozott megfelelő jövedelemmel vagy készpénzvagyonnal rendelkezik – köteles – legalább az Szt. 117/A. §-a szerinti, a költőpénz összegével azonos összegű – készpénzt biztosítani a gondnokolt személyes szükségleteire.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen kell alkalmazni a személyes gondoskodásban részesülő állami gondoskodás alatt álló kiskorúak esetében is.

28. § (1) A gondozott kórházi (gyógyintézeti) ellátása tartamára térítési díjként a gondozottra megállapított személyes térítési díj 20%-át kell fizetni.
(2) Ha az ellátásban részesülő az intézmény vezetőjének engedélye alapján egybefüggő, 6 napnál hosszabb időre az intézményből eltávozik, a távollét idejére a megállapított személyi térítési díj 20%-át fizeti.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt esetben az egy napra jutó térítési díj megállapítása az intézmény vezetőjének a feladata.

29. § (2) Nem kell térítési díjat fizetni az intézményből próbaidőre elbocsátott gondozott próbaideje tartamára, valamint a látás- és mozgássérült fogyatékosok intézetében a hivatalos iskolai szünet alatti távollét idejére.
(3) A tartós bentlakásos intézményekben a térítési díjat az élelmezésre fordított költségekkel csökkenteni kell, ha a gondozott munkaköri vagy tanulmányi beosztása miatt az intézményi étkezést nem veszi igénybe.

30. § Az intézményvezető döntésével az intézménybe vizsgálat vagy megfigyelés céljából felvett személy a személyi térítési díj 50%-át fizeti a vizsgálat vagy megfigyelés időtartamára.

31. § (1) A térítési díjat a beköltözés napjától havonként – ha e rendelet másként nem rendelkezik – a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig kell befizetni az ellátást nyújtó intézmény elszámolási számlájára.
(2) Az intézmény vezetője ellenőrzi, hogy a megállapított térítési díj befizetése havonként megtörténik-e. Ha a kötelezett a befizetést elmulasztotta, az intézményvezető 15 napos határidő megjelölésével a fizetésre kötelezett személyt írásban felhívja az elmaradt térítési díj befizetésére. Ha a határidő eredménytelenül telt el, az intézmény vezetője a kötelezett nevét, lakcímét és a fennálló díjhátralékot nyilvántartásba veszi.
(3) A (2) bekezdés szerint nyilvántartott díjhátralékról az intézmény vezetője negyedévenként tájékoztatja a 3. § (1) bekezdése szerinti fenntartót a térítési díjhátralék behajtása vagy a behajtatlan hátralék törlése érdekében.
(4) A fenntartó az intézményvezető tájékoztatása alapján intézkedik a térítési díj hátraléknak a behajtásáról az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény, illetve az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény szabályainak alkalmazásával.
(5) A személyi térítési díj és a befolyt térítési díj különbözetét az intézmény vezetője nyilvántartja és a gondozott halála esetén hagyatéki teherként az eljáró közjegyzőnek bejelenti.

32. § (1) Ez a rendelet 1993. február 26-án lép hatályba azzal, hogy ha a személyes gondoskodásra való jogosultságot a rendelet hatálybalépését követően állapítják meg vagy a jogosult intézményi elhelyezésére a rendelet hatálybalépését követően kerül sor a személyi térítési díjat az adott intézményben a rendelet hatálybalépése előtt megállapított térítési díj felső határa figyelembevételével kell megállapítani mindaddig, amíg a helyi önkormányzat az intézményi térítési díj összegéről nem határozott. Azoknál a személyes gondoskodást nyújtó intézményeknél, ahol térítési díj felső határa nincs meghatározva, az intézményi térítési díj megállapításáig a jogosult az ellátásban részesülők által fizetett térítési díj átlagának megfelelő térítési díjat fizet.
(2) Az (1) bekezdés alapján fizetett térítési díj összeg nem haladhatja meg az Szt. 116. §-ában és a 117. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott mértéket.

2. számú melléklet a 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelethez

IRÁNYTÁBLÁZAT

a készpénzvagyon terheléséhez és a jelzálogjog összegének megállapításához

Korhatár
 Figyelembe vett évek száma

25 évig
 23

26-tól 34 évig
 21

35-től 40 évig
 19

41-től 54 évig
 17

55-től 64 évig
 15

65-től 70 évig
 12

71-től 75 évig
 9

76 évtől
 5

A készpénzvagyon figyelembe vehető összegét az adott intézményre – a megállapításkor, a felülvizsgálatkor – érvényes intézményi térítési díj éves összege és a figyelembe vett évek szorzata adja. A jelzálogjog legnagyobb összegét az adott intézményre – a megállapításkor, a felülvizsgálatkor – érvényes intézményi térítési díj és költőpénz együttes éves összege adja.

3. számú melléklet a 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelethez

Térítési díj nyilvántartási törzslap

A gondozott neve: 
Beutaló határozat száma és kelte: 
A gondozásba vétel napja: 
Az intézményi térítési díj napi összege: ............................... havi összege: ......................................
A gondozott által fizetendő személyi térítési díj napi összege: .......................................... havi összege: 
A hozzátartozók által és polgári jogi szerződés alapján fizetendő térítési díj összesen:
napi összegben: 
havi összegben: 
	 A fizetésre kötelezett(ek) neve:	 Lakcíme:	 Fizetendő összeg:
	 1.  	  	 
	 2.  	  	 
	 3.  	  	 
	 4.  	  	 

A) Gondozottak által fizetett térítési díj

 Forint
Év, hónap
Havi rendszeres jövedelem
Az ingatlant terhelő jelzálog összege
Térítési díj fedezetéül szolgáló készpénz összege
Folyó havi személyi térítési díj összege
Befize-tés kelte
Befize-tés napló száma
Befize-tés összege
Jegyzet

Múlt évi
hátralék:

19..  I.

 

 

19.. II.

 

 

19.. III.

19.. IV.

 

 

19.. V.

 

 

19.. VI.

 

 

19.. VII.

 

 

19.. VIII.

 

 

19.. IX.

 

 

19.. X.

 

 

19.. XI.

 

 

19.. XII.

 

 

Folyó évi 
hátralék:

B) Fizetésre kötelezettek térítési díja

A fizetésre kötelezett neve: 
Az általa fizetendő térítési díj (Ft): 
Forint
Év, hónap
Megállapított térítési díj összege
Befizetés kelte
Befizetés napló száma
Befizetés összege
Jegyzet

Múlt évi 
hátralék:

 

19.. I.

 

19... II.

 

19... III.

 

19... IV.

 

19... V.

 

19... VI.

 

19... VII.

 

19... VIII.

 

19... IX.

 

19... X.

 

19... XI.

 

19... XII.

 

Folyó évi 
hátralék:

32/1993. (II. 17.) Korm. rendelet a gyermeknevelési támogatás megállapításának szabályairól, valamint a szociális ellátások igényléséhez felhasználható bizonyítékokról

15. § Az ápolást, gondozást nyújtó és rehabilitációs intézménybe (a továbbiakban: tartós bentlakásos intézmény), valamint az átmeneti elhelyezést nyújtó intézménybe történő felvételt a 3. számú melléklet szerinti adatlapon kell kérni.

3. számú melléklet a 32/1993. (II. 17.) Korm. rendelethez

KÉRELEM ÉS ADATLAP
az átmeneti és tartós bentlakásos elhelyezést nyújtó intézménybe történő felvételhez
(A hajléktalanok ellátását biztosító átmeneti intézményekbe utólag, a 10. napot meghaladó tartózkodás esetén kell kitölteni!)

I.	 Személyi adatok
 
1. Az ellátást igénylő neve: 
(leánykori név:) 
2. Anyja neve: 
3. Személyi igazolvány száma: 
4. Születési helye, időpontja: 
5. Bejelentett lakóhelyének címe: 
			 telefonja: 
6.  Tartózkodási helyének címe: 
		 	 telefonja: 
7. Legközelebbi hozzátartozójának
 	 a) neve: 
 	 b) bejelentett lakóhelyének címe: 
	 	 telefonja: 
8. Az ellátást igénylő: kiskorú – cselekvőképességet korlátozó – cselekvőképességet kizáró gondnoksága alatt áll
(megfelelő válasz aláhúzandó)
 A törvényes képviselőjének
 	 a) neve: 
 	 b) bejelentett lakóhelyének címe: 
	 	 telefonja: 

II. Kérelemre vonatkozó adatok
(A hivatali ügyintéző vagy az intézményvezető tölti ki.)

1. Milyen típusú intézménybe kéri a felvételt:
	a) Ápolást-gondozást nyújtó intézménybe: idősek otthona, pszichiátriai betegek otthona, fogyatékosok otthona, egyéb, éspedig: 
	b) Rehabilitációs intézménybe: pszichiátriai betegek, szenvedélybetegek, értelmi fogyatékosok, mozgássérültek, hallássérültek, egyéb, éspedig: 
	c) gyermekek átmeneti otthona
	d) idősek gondozóháza
	e) fogyatékosok gondozóháza
	f) hajléktalanok átmeneti szállása
(megfelelő válasz aláhúzandó)
 2. A kiválasztott intézmény neve és székhelye: 
3. Az 1. a) és b) pont esetén a felvételét határozott vagy határozatlan időre kéri-e? 
 	 Ha határozott, akkor annak időtartama: 
4. Az 1. a) és b) pont esetén igényeli-e az ideiglenes beutalás lehetőségét: igen–nem
(megfelelő válasz aláhúzandó)
5. Az 1. c), d), e) és f) pont esetén milyen időtartamra kéri a felvételét: (ha előre nem meghatározható, akkor ezt is jelezni kell): 
6. Milyen időponttól kéri a felvételét: 
7. Ha az igénylő soron kívül elhelyezést kér, ennek indokai 

III. Egészségi állapotra vonatkozó adatok
(A háziorvos tölti ki.)

1. Önellátásra képes-e:
 – igen, teljes egészében
 – igen, segítséggel
 – nem, de szobában mozgásképes
 – nem, ágyban fekvő
2. Gyógyászati segédeszköz használatára szorul-e:
 	nem–igen, annak megnevezése: 
3. Szenved-e fogyatékosságban: nem–igen, látás–hallás, mozgásszervi–értelmi
(megfelelő válasz aláhúzandó)
4. Szenved-e krónikus betegségben: nem–igen
	ha igen:
		 belszervi, annak megnevezése: 
 		 pszichiátriai, annak megnevezése: 
5. Szenvedett-e egy hónapon belül fertőző betegségben:
	nem–igen, ha igen, annak megnevezése: 

Dátum: ..................
 az orvos aláírása
P. H.

IV. Térítési díj megállapításához szükséges jövedelmi-vagyoni adatok
(A hivatali ügyintéző vagy intézményvezető tölti ki.)

1. Rendszeres havi jövedelme (Ft):
 – munkaviszonyból, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyból származó jövedelem és a táppénz:
– társas és egyéni vállalkozásból származó jövedelem:
– nyugellátás, baleseti nyugellátás, egyéb nyugdíjszerű ellátás: 
– a gyermekellátáshoz, -gondozáshoz kapcsolódó támogatásokból származó jövedelem (GYED, GYES, GYET, családi pótlék, gyermektartási díj): 
– önkormányzat és munkaügyi szervek által folyósított rendszeres pénzbeli ellátás (munkanélküliek járadéka és szociális támogatása, jövedelempótló támogatások)
– föld bérbeadásából származó jövedelem: 
– egyéb (pl. ösztöndíj, értékpapírból származó jövedelem) 
Összes rendszeres bruttó jövedelem: 
A személyi jövedelemadó, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék, valamint a munkavállalói járulék összege: 
Összes nettó jövedelem: 
2. Ha rendszeres havi jövedelme nem fedezi az intézményi térítési díjat, akkor:
 a) készpénzvagyon összege (Ft): 
 b) ingatlanvagyon (megnevezés, helye, értéke)
3. Ha az 1. és 2. pont alattiak nem fedezik az intézményi térítési díjat, akkor a tartásra köteles hozzátartozók neve és lakcíme:

Dátum: ........................
 az ügyintéző vagy intézményvezető aláírása
Büntetőjogi felelősségem tudatában kijelentem, hogy a közölt adatok a valóságnak megfelelnek.
Tudomásul veszem, hogy az Adatlap IV. pontjában közölt adatok valódiságát a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 10. § (2) bekezdése alapján az önkormányzat a megyei (fővárosi) APEH-nél ellenőrizheti.

Dátum: ........................
kérvényező vagy törvényes képviselőjének aláírása

Megjegyzés:
Kiskorú esetén a törvényes képviselőjének, cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt állók esetében a gondnok aláírása, cselekvőképességet korlátozó gondnokság alatt állók esetében a gondnok és a gondnokolt együttes aláírása szükséges.

161/1996. (XI. 7.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről

1. § E rendelet hatálya az állam, a helyi önkormányzat és a helyi kisebbségi önkormányzat által fenntartott (a továbbiakban együtt: állami), továbbá a természetes személy, a jogi személy, illetőleg a jogi személyiséggel nem rendelkező társaság által létesített, illetve fenntartott (a továbbiakban: nem állami) személyes gondoskodást nyújtó szociális intézményre (a továbbiakban: szociális intézmény) terjed ki.

2. § E rendelet alkalmazásában
a) szociális intézmény: a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 62-80. §-ában, 82-85. §-ában.
b) bentlakásos szociális intézmény: az Szt. 67-74. és 80-85. §-ában,

3. § (1) A szociális intézmény működése engedélyhez kötött.
(2) A működési engedély kiadása iránti kérelemhez csatolni kell
a) az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat - a szociális intézmény székhelye, telephelye szerint - illetékes városi intézetének szakvéleményét arról, hogy az intézmény megfelel a közegészségügyi és egészségügyi követelményeknek,
b) a szociális intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes tűzoltó-parancsnokság szakvéleményét arról, hogy az intézmény megfelel a tűzvédelmi előírásoknak,
c) a szociális intézmény szakmai vezetőjének szakképesítését bizonyító irat hiteles másolatát, továbbá a szociális intézmény fenntartójának és szakmai vezetőjének együttes nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az alkalmazottak a jogszabályban meghatározott arányban rendelkeznek a szükséges szakképesítéssel,
d) a szociális intézmény működtetésére vonatkozó - az 1. számú melléklet szerinti - szakmai programot,
e) nem állami szociális intézmény esetén
ea) az intézmény fenntartója által elfogadott, a szakmai szolgáltatás körében okozható kár megtérítésére vonatkozó felelősségbiztosítási szerződési ajánlat másolatát,
eb) az intézmény fenntartójának adószámát,
f) nappali ellátást nyújtó és bentlakásos szociális intézmény esetében
fa) az elhelyezésre szolgáló épület alkalmasságát bizonyító iratot (használatbavételi engedélyt, eltérő használati engedélyt),
fb) az épület használati jogcímét bizonyító okiratot, így különösen a tulajdoni lapot, bérleti szerződést.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakon túl a kérelemhez csatolni kell még, ha a szociális intézmény fenntartója
a) az állam, helyi önkormányzat, helyi kisebbségi önkormányzat, az intézmény alapító okiratát,
b) alapítvány, közalapítvány, az intézmény fenntartó alapító okiratát és nyilvántartásba vételének igazolását,
c) egyesület az alapszabályt és a nyilvántartásba vétel igazolását,
d) gazdasági társaság, közhasznú társaság a társasági szerződést és a cégbejegyzés igazolását,
e) természetes személy a szociális vállalkozói engedélyt,
f) egyház, az arra jogosult egyházi szerv, személy nyilatkozatát az intézmény egyházi fenntartásának tényéről.

4. § (1) A szociális intézmény működési engedélyének kiadásáról
a) alapellátást és nappali ellátást nyújtó szociális intézmény esetén az intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző),
b) az a) pontban nem szereplő szociális intézmény esetén az intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes megyei, fővárosi közigazgatási hivatal (a továbbiakban: Hivatal) vezetője
[az a) és b) pontban foglalt engedélyező szervek a továbbiakban együtt: működést engedélyező szerv] dönt.
(2) Ha a szociális intézmény alapellátást vagy nappali ellátást és az (1) bekezdés b) pontja szerinti szakellátást is nyújt, a működési engedélyről az (1) bekezdésben foglaltak szerint külön-külön kell dönteni.
(3) Ha a szociális intézménynek a székhelyén kívül másik telephelye is van, a telephelyre az (1) bekezdésben foglaltak szerinti engedélyt kell kérni.
(4) Ha a szociális intézmény tevékenysége, az engedélyezett férőhelyeinek száma - ide nem értve a 7. § (1) bekezdés d) pontjában megjelölt létszámváltozást -, illetve székhelye, telephelye megváltozik, a működési engedélyt az (1) bekezdésben foglaltak szerint ismételten kérelmezni kell.

5. § A működési engedély tartalmazza a szociális intézmény
a) fenntartójának nevét, székhelyét,
b) nevét, székhelyét, telephelyeit,
c) Szt. szerinti besorolását ellátási forma és típus szerint,
d) engedélyezett férőhelyének számát,
e) ellátási területét,
f) működésének kezdő időpontját,
g) működési engedélyének határozatlan, illetve, ha a működési engedély iránti kérelem erre irányul, a határozott idejű megjelölését. A határozott időre szóló működési engedély tartalmazza az érvényességi idő lejártát.

6. § A szociális intézmény működését akkor engedélyezik, ha
a) a kérelem mellékletei megfelelnek a 3. §-ban foglaltaknak, és
b) szakmai programja megfelel az 1. számú mellékletben foglalt követelményeknek, továbbá
c) tárgyi és személyi feltételei megfelelnek a külön jogszabályban meghatározott feltételeknek, és
d) szakmai vezetője és alkalmazottja rendelkezik a külön jogszabályban előírt szakmai képesítéssel, valamint
e) nappali ellátást nyújtó és bentlakásos szociális intézmény esetén az elhelyezésre szolgáló épület - a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően - alkalmas az intézményi ellátás céljára.

7. § (1) A működést engedélyező szerv a szociális intézmény működési engedélyét módosítja, ha a szociális intézmény
a) fenntartója,
b) neve,
c) ellátási területe
megváltozik,
d) férőhelyének száma 5%-ot meg nem haladó mértékben emelkedik.
(2) Az intézmény fenntartója 30 napon belül köteles jelezni a működést engedélyező szervnek, ha a 3. és 5. §-ban foglalt tényekben, adatokban változás áll be.

10. § (1) A normatív állami hozzájárulást igénylő nem állami intézmények esetében a működést engedélyező szerv - a megyei, fővárosi önkormányzat által kijelölt módszertani feladatot ellátó intézmény szakmai segítségével - évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, hogy a fenntartó a szociális intézményt
a) a működési engedélyben, és
b) az e rendeletben, valamint a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően működteti-e, így különösen a térítési díjak, az egyszeri hozzájárulások megállapításának és meghatározott mértékű elkülönítésének jogszerűségét, a szociális szolgáltatás igénybevételéről szóló megállapodás 9. § szerinti tartalmi megfelelőségét, a belső szabályzatok meglétét és annak szakszerűségét, a szolgáltatás szakmai követelményeinek érvényesülését, a szakmai szolgáltatás körében okozott kár megtérítésére vonatkozó felelősségbiztosítási szerződés meglétét.
(2) Az (1) bekezdésbe nem tartozó szociális intézmény esetében a működést engedélyező szerv - a megyei, fővárosi önkormányzat által kijelölt módszertani feladatot ellátó intézmény szakmai segítségével - legalább 3 évenként ellenőrzi a szociális intézmény működésére vonatkozó külön jogszabályban meghatározott szakmai szabályok érvényesülését.
(3) Ha az ellenőrző szerv (1)-(2) bekezdésben foglaltakkal kapcsolatosan hiányosságokat észlel, legfeljebb 120 nap időtartamú határidő megjelölésével felszólítja az intézmény fenntartóját a hiányosság megszüntetésére.
(4) Az intézmény működési engedélyét vissza kell vonni és az intézményt be kell záratni, ha az intézmény fenntartója a megjelölt határidőben nem intézkedik a szabályszerű működés helyreállítása érdekében.
(5) Az intézmény működését fel kell függeszteni, ha működése közbiztonságot, belső rendet, közegészségügyet, közerkölcsöt sért, vagy mások jogai ellen irányul, továbbá, ha az észlelt hiányosságok súlyosan sértik az intézmény ellátottainak érdekeit.

13. § (1) A normatív állami hozzájárulást a működést engedélyező szervnél a működési engedély kiadásakor, illetve a már működő intézmények esetén - ha jogszabály másként nem rendelkezik -, a tárgyévet megelőző év december 15-éig kell igényelni. E határidő elmulasztása esetén a normatív állami hozzájárulás a kérelem benyújtását követő hónaptól állapítható meg és folyósítható. Az igénylés a 2. számú melléklet szerinti igénylőlapon történik.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt támogatási igényhez nappali ellátást nyújtó intézmény esetében a működést engedélyező szerv csatolja a 3. számú mellékletben foglalt igazolást arról, hogy a szociális intézmény működése
a) megfelel a jogszabályi követelményeknek, vagy
b) csak részben felel meg a jogszabályi követelményeknek, de ideiglenes működési engedéllyel rendelkezik,
továbbá, hogy a támogatási igény megfelel a központi költségvetésről szóló törvényben foglalt támogatási feltételeknek.
(3) A normatív állami hozzájárulást a Hivatal folyósítja. A működést engedélyező szerv a támogatási igényeket a (2) bekezdésben megjelölt igazolásokkal együtt megküldi a Hivatalnak, amely a 4. számú melléklet szerint összesített igényeket - a tárgyév első negyedévének kivételével - negyedévenként, a negyedévet megelőző hónap 5. munkanapjáig havi bontásban, intézményenként és összesítve száz forintra kerekítve továbbítja a Belügyminisztériumnak. Az első negyedév igényeit a tárgyév január 5. napjáig kell továbbítani.
(4) A normatív állami hozzájárulás a működési engedély kiadásának időpontjától állapítható meg a tárgyévre. Az esetleges támogatási igényváltozást a negyedévi igénybejelentés alkalmával kell érvényesíteni, ezzel egyidejűleg a (6) bekezdés szerinti szerződéseket is módosítani kell.
(5) A normatív állami hozzájárulást a megyei, fővárosi összesített igények alapján a Belügyminisztérium havi előirányzat módosítással bocsátja a Hivatal rendelkezésére.
(6) A normatív állami hozzájárulás folyósítására a Hivatal és az intézmény fenntartója a tárgyév január 31. napjáig szerződést köt, amely tartalmazza különösen
a) a szociális intézmény nevét, székhelyét,
b) a normatív állami hozzájárulás jogcímét,
c) a jogosultság alapját,
d) a normatív állami hozzájárulás összegét, a folyósítás ütemét,
e) a normatív állami hozzájárulás elszámolásának határidejét, módját,
f) a normatív állami hozzájárulás felhasználásáról való elszámolás rendjét,
g) a fel nem használt normatív állami hozzájárulás visszafizetésének rendjét, továbbá a jogtalanul felvett, illetve nem az alapfeladat ellátására fordított normatív állami hozzájárulás visszafizetésének szabályait és az ezzel kapcsolatos jogkövetkezményeket,
h) a normatíva elszámolásának rendjét.
(7) A (6) bekezdésben megjelölt szerződés egy példányát a Hivatal megküldi - a szerződő félen kívül - a működést engedélyező szervnek.
(8) A Hivatal az intézményektől érkezett évközi és év végi elszámolások összesítőjét az elszámolást követő hónap 10. napjáig megküldi a Belügyminisztériumnak. A normatív állami hozzájárulás felhasználásának jogszerűségét a Hivatal évi egy alkalommal ellenőrzi. Az ellenőrzés az év végi elszámolással egyidejűleg, de legkésőbb a tárgyévet követő március 31-éig történik meg. A Hivatal - az éves elszámolással egyidejűleg - tájékoztatja a Szociális és Családügyi Minisztériumot az év során támogatásban részesített intézmények köréről az intézmény nevének, címének és tevékenységi körének feltüntetésével.
(9) A nem állami szociális intézmény a normatív állami hozzájárulás és a térítési díj felhasználását számviteli rendjében - feladatonkénti bontásban - elkülönítetten köteles kezelni.
(10) A Belügyminisztérium, valamint a Hivatal a normatív állami hozzájárulás évközi elszámolásakor az elszámolási időszakban a jogosultságot érintő változás következtében keletkezett többlettámogatást a következő elszámolási időszak terhére, míg a többletigényt annak javára számolja el.
(11) A Hivatal az elszámolási időszakban igénybe vett, de fel nem használt normatív állami hozzájárulás terhére kielégíti az igényjogosultságban bekövetkezett változásra tekintettel felmerülő többletigényeket.

15. § (1) Ez a rendelet 1997. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) A rendelet hatálybalépését megelőzően létesített - működési engedéllyel nem rendelkező - szociális intézmény fenntartója 1997. június 30-ig köteles az intézmény működési engedélyének kiadását kérelmezni. A működési engedélyt a működést engedélyező szerv 1997. december 31-ig adja ki.
(3) A működést engedélyező szerv a rendelet hatálybalépése előtt kiadott működési engedélyeket - hivatalból - felülvizsgálja és az e rendeletben foglaltak alapulvételével az új működési engedélyt 1997. június 30-ig kiadja. Ha a felülvizsgálat szerint a szociális intézmény működése a jogszabályi feltételeknek nem felel meg, a működést engedélyező szerv felszólítja az intézmény fenntartóját, hogy a 3. és 6. §-ban foglalt feltételeknek megfelelő működés feltételeit 1997. december 31-ig teremtse meg.
(4) Ha a szociális intézmény 1997. december 31-ig a működési engedély kiadásához szükséges feltételeknek nem felel meg, de az intézmény működtetése ellátási érdekből indokolt, a működési engedély ideiglenesen, legfeljebb 1999. december 31-ig kiadható. E határidőt követően az ideiglenes működési engedély érvényét veszti.
(5) 1997. évben a 13. § (1) bekezdés rendelkezését úgy kell alkalmazni, hogy a normatív állami hozzájárulás iránti igényt 1997. január 31-ig kell benyújtani.

1. számú melléklet a 161/1996. (XI. 7.) Korm. rendelethez

Tartalmi követelmények a szociális intézmény működésére vonatkozó szakmai program elkészítéséhez
1. A szociális intézmény működésére vonatkozó szervezeti kérdéseknek foglalkozniuk kell:
- a szervezeti egységek egymásra épülésével, alá-fölérendeltségi viszonyaival,
- a feladatkörök megjelölésével,
- a szakmai egységek létszámával,
- a szakmai egységek szakképzettség szerinti megoszlásával.
2. A szociális intézmény célja, feladata meghatározásakor ki kell térni:
- az ellátottak körére,
- a feladatellátás szakmai tartalmára, módjára (részletesen bemutatva az intézet által nyújtott szolgáltatásokat),
- az ápolási, gondozási feladatok jellegére,
- az alapellátáson túl nyújtott szolgáltatások körére (pl. fodrász, kozmetikus, pedikűr).
3. A szolgáltatás igénybevétele feltételeinek meghatározásakor rögzíteni kell:
- a térítési díjakat, egyszeri hozzájárulásokat,
- egyéb szolgáltatások igénybevételének díjait,
- a gondozottaknak juttatott költőpénz mértékét.
4. Részletezni kell az intézmény tárgyévi költségvetését, a bevételek-kiadások alakulását.
5. A szakmai programhoz csatolni kell a szociális intézmény házirendjét.

TARTALOMJEGYZÉK

I. Az eljárás megindulása									1

II. A vizsgált alkotmányos jogok								3

III. A vizsgálat megállapításai									

1. Idősek és Mozgáskorlátozottak Otthona (Tápiószentmárton)				
2711 Tápiószentmárton, Ady E. u. 35.							5

Ajánlások - Kezdeményezések								11

2. Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Esthajnal Időskorúak Otthona (Pilismarót, Basaharc)											
2028 Pilismarót, Basaharc									12

Ajánlások - Kezdeményezések								20

3. Kornisné Liptay Elza Szociális és Rehabilitációs Közhasznú Társaság (Tiszavasvári)
4440 Tiszavasvári, Vasvári Pál u. 87.							22

Ajánlások - Kezdeményezések								28

4. Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona						
1173 Budapest, Pesti út 117. szám alatti telephelyének működése				29

Kezdeményezések										35

5. Szivárvány Idősek Otthona (Nyíregyháza)						
4431 Nyíregyháza, Etelköz u. 11-13. szám alatti telephelyének működése			36

Ajánlások - Kezdeményezések								41

6. Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona		
1064 Budapest, Rózsa u. 67. szám alatti telephelyének működése				43

Ajánlások - Kezdeményezések								48

IV. Összefoglaló										49

V. Ajánlás											52

Alkalmazott jogszabályok									53