OBH 7215/1998., 6548/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A Nyíregyháza-Sóstóhegyi Benczúr Gyula Magán Alapfokú Művészetoktatási Intézmény (Nyíregyháza-Sóstóhegy Attila u. 59),  fenntartója és az intézményben tanuló diákok szülei azért fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert álláspontjuk szerint a fenntartó állami normatív támogatás iránti kérelme ügyében a Szabolcs-Szatár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal nem a jogszabályoknak megfelelően járt el, így döntésével jogtalanul tagadta meg az intézmény számára fizetendő támogatás folyósítását. Panaszukban előadták azt is, hogy a kifizetés elmaradása a már második tanéve folyó oktatást, és az iskola további működését is veszélyezteti. (OBH 6548/1998; OBH 7215/1998).

A Nyíregyháza-Sóstóhegyi Benczúr Gyula Magán Alapfokú Művészetoktatási Intézmény fenntartója által rendelkezésemre bocsátott iratok és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közgyűlés Főjegyzőjétől kapott tájékoztatás alapján az alábbiakat állapítottam meg.

A megállapított tényállás

A művészetoktatási intézmény működésének megkezdését Nyíregyháza Megyei Jogú Város Jegyzője 1997. augusztus 19. napján kelt 130.480/1997/IX. sz. határozatával 1997. szeptember 1. napjától 300 fő tanulói létszámmal engedélyezte. A fenntartó 1998. május 22. napján azzal a kérelemmel fordult a jegyzőhöz, hogy az 1998-99-es tanévtől engedélyezze az 1000 fős létszámban való oktatást, valamint azt, hogy 1998. szeptemberétől az intézményben képző-és iparművészeti, szín-és bábművészeti, továbbá táncművészeti szakokon is oktathassanak.

A jegyző az új szakok beindítását és a tanulói létszám növelését 1998. szeptemberétől 100.289/1998/IX. számú, 1998.  július 31. napján kelt határozatában engedélyezte.

Az állami normatív támogatást folyósítani illetékes Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal 1998. október 22. napján kelt 12.528/2/1998. számú határozatával, felügyeleti jogkörében eljárva, jogszabálysértésre hivatkozással megsemmisítette a jegyző engedélyező határozatait (100.289/1998/IX., 100.289/3/1998/IX. ) és az ügyben új eljárás lefolytatására adott utasítást. Döntését többek között azzal indokolta, hogy az első fokú eljárás során nem vizsgálták megfelelően az iskola működéséhez szükséges eszközök és felszerelések kötelező, minimális megfelelőségét. A Hivatal a megismételt eljárás lefolytatásának módjára konkrét útmutatást adott.

A fenntartó 1998. novemberében keresettel megtámadta a közigazgatási hivatal határozatát, majd 1998. december 8. napján a Hivatalnál ismételten benyújtotta a normatív költségvetési hozzájárulás iránti igényét, tekintettel arra, hogy a jegyző 1289/5/1998./IX. sz. határozatával újból engedélyezte az intézmény működését, a megismételt eljárás során újólag kiegészített szakokon is.

A közigazgatási hivatal vezetője a kérelmet érdemben nem bírálta el, a közigazgatási eljárást a fenntartó keresetére hivatkozva felfüggesztette. Majd miután a fenntartó a jegyző újbóli engedélyező határozata folytán a keresetétől elállt, felügyeleti jogkörében eljárva ismét megsemmisítette a jegyző 1289/5/1998./IX. számú engedélyező határozatát. Döntését azzal indokolta, hogy a megismételt eljárásban a hatóság figyelmen kívül hagyta azt a körülményt, hogy a fenntartó keresetet terjesztett elő a hivatal megsemmisítő határozatai ellen és továbbra sem vizsgálta körültekintően a működés megkezdéséhez szükséges feltételek megfelelőségét.

A fenntartó kérelme alapján az Oktatási Miniszter 1999. január 14. napján kelt, T.300018/1999. számú határozatával megsemmisítette a közigazgatási hivatal azon határozatát, amellyel felfüggesztette a közigazgatási eljárás folytatását, továbbá amellyel mint felügyeleti szerv ismételten megsemmisítette a jegyzö 100.289/5/1998.IX. sz. engedélyező határozatát. Egyben kijelölte a Hajdú-Bihar-Megyei Közigazgatási Hivatalt, hogy a normatív költségvetési támogatás iránti igényt bírálja el, illetve igényjogosultság esetén határozza meg a fenntartó részére járó normatív támogatás összegét.

A főjegyző tájékoztatása szerint az alapfokú művészetoktatási intézménynek Szabolcs-Szatmár- Bereg megye településein több mint negyven telephelye van. A telephelyek szerint eljárásra illetékes jegyzők működést engedélyező határozatait a közigazgatási hivatal megsemmisítette és valamennyi esetben új eljárás lefolytatását rendelte el. A fenntartó minden ügyben keresettel élt, majd az újabb engedélyező határozatok kiadása után valamennyi perben elállt a keresettől. 

Mivel a Közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.)módosítása folytán a nem állami illetve önkormányzati oktatási intézmények működésének engedélyezése és nyilvántartásba vétele 1999. január 1. napjától a helyi önkormányzati jegyzőktől a megyei főjegyző hatáskörébe került, azon települések esetében, amelyek jegyzői a megismételt eljárást a jogszabály módosításáig nem folytatták le, az ügyiratokat a szükséges intézkedés megtétele céljából felterjesztették a megyei főjegyzőhöz. A megyei főjegyző eljárása 1999. április 8. napján kelt tájékoztató levele idején még nem fejeződött be.

Az ügy jogszabályi háttere
1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
79. § (1) Ha a nevelési-oktatási intézményt nem helyi önkormányzat alapítja, működésének megkezdéséhez engedély szükséges.
(2) Az engedély kiadása iránti kérelemhez csatolni kell a nevelési-oktatási intézmény alapító okiratát, foglalkozási, illetve pedagógiai programját, továbbá azokat az okiratokat, amelyekből megállapítható, hogy a működés megkezdéséhez, a nevelő és oktató munkához szükséges személyi és tárgyi feltételek rendelkezésre állnak. A kérelem és mellékletei jogszabályban meghatározott formában nyújthatók be.
(3) Az engedély kiadásáról óvoda, általános iskola esetén az intézmény székhelye szerint illetékes jegyző, alapfokú művészetoktatási intézmény, középiskola, szakiskola, gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézmény, több célú intézmény nevelési-oktatási intézménye és kollégium esetén az intézmény székhelye szerint illetékes főjegyző dönt. A jegyző, főjegyző döntése előtt a (4) bekezdés a) pontja tekintetében köteles szakértői véleményt beszerezni. Szakértői véleményt az Országos szakértői névjegyzékben szereplő szakértő adhat. Az engedély kiadásával összefüggő eljárás költségeit a kérelem benyújtója viseli.
(4) Az engedély kiadása akkor tagadható meg, ha a nevelési-oktatási intézmény
a) nevelési, illetve pedagógiai programja az e törvényben, szakmai programja a szakképzésről szóló törvényben meghatározottaknak nem felel meg;
b) nem rendelkezik a működéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételekkel, illetőleg a költségvetésből nem állapítható meg, hogy a feladata ellátásához szükséges költségeket milyen forrásból biztosítják.
(6) Ha a jegyző, főjegyző elutasítja a működés megkezdéséhez szükséges engedély kiadását, a nevelési-oktatási intézmény nyilvántartásba vételét is meg kell tagadnia; ha a nevelési-oktatási intézményt már nyilvántartásba vette, törli a nyilvántartásból. Költségvetési szerv esetén a jegyző, főjegyző megkeresi a törzskönyvi nyilvántartást vezető szervet a törlés céljából.

80. § (1) A jegyző, főjegyző a 79. § (3) bekezdésében meghatározott munkarend szerint látja el a nem helyi önkormányzat által fenntartott nevelési-oktatási intézmény fenntartói tevékenységének törvényességi ellenőrzését.
(2) A jegyző, főjegyző a hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja, hogy a fenntartó a nevelési-oktatási intézményt az alapító okiratban és a működéshez szükséges engedélyben meghatározottak szerint működteti-e.
(3) A jegyző, főjegyző a törvényességi ellenőrzés körében - megfelelő határidő biztosításával - felhívja a fenntartót a törvénysértés megszüntetésére. Ha a fenntartó a megadott határidőn belül nem intézkedett, a jegyző, főjegyző kezdeményezheti a törvénysértő intézkedés, döntés, mulasztás bírósági megállapítását. A pert a törvénysértés megszüntetésére meghatározott határidő lejártától számított harminc napon belül kell kezdeményezni. Ha a bíróság megállapítja a törvénysértést, és azt a fenntartó a bíróság által megállapított határidőn belül nem szünteti meg, a jegyző, főjegyző a működéshez szükséges engedélyt visszavonja, és a nevelési-oktatási intézményt törli a nyilvántartásból, illetve költségvetési szerv esetén megkeresi a törzskönyvi nyilvántartást vezető szervet a nyilvántartásból való törlés céljából.
(4) A törvényességi ellenőrzést ellátó jegyző, főjegyző a nevelési-oktatási intézmény működését felfüggesztheti, ha az ott folyó nevelő és oktató munka a közbiztonságot, a közrendet, a közegészségügyet, a közerkölcsöt sérti, vagy mások jogai, szabadságjogai ellen irányul, továbbá, ha a nevelési-oktatási intézmény a feladatainak ellátásához szükséges feltételekkel nem rendelkezik. A működés felfüggesztése előtt - kivéve, ha a késedelem jelentős vagy helyrehozhatatlan kárral, illetve veszéllyel járna - megfelelő határidő biztosításával fel kell hívni a fenntartót a kifogásolt tevékenység megszüntetésére, illetve a hiányosságok pótlására. A jegyző, főjegyző elrendelheti a határozat azonnali végrehajtását. A jegyző, főjegyző a határozat jogerőre emelkedését követő tizenöt napon belül - kivéve, ha annak oka megszűnt - köteles a (3) bekezdés szerint a pert megindítani, s az ott szabályozottak szerint eljárni.
(5) Ha nevelési-oktatási intézménynek a székhelyén kívül másik telephelye is van, a telephelyre a 79. §-ban foglaltak szerint engedélyt kell kérni a telephely szerint illetékes jegyzőtől, főjegyzőtől. A jegyző, főjegyző a telephelyen működő tagintézmény tekintetében ellátja az (1)-(4) bekezdésben meghatározott hatáskört, azzal az eltéréssel, hogy a nyilvántartásból történő törlésről - megkeresésére - a székhely szerint illetékes jegyző, főjegyző intézkedik.
(6) A jegyző, főjegyző intézkedik a normatív költségvetési hozzájárulás folyósításának felfüggesztésére, ha a fenntartó a (3)-(4) bekezdésben szabályozott felhívása ellenére a törvénysértést, a kifogásolt tevékenységet nem szüntette meg, és ezért kezdeményezte a bíróságnál a törvénysértés megállapítását.

81. § (1) Ha a nevelési-oktatási intézményt nem helyi önkormányzat, illetve nem állami szerv tartja fenn
e) a nevelési-oktatási intézmény - a fenntartó és a feladat ellátásáért felelős helyi önkormányzat között létrejött írásbeli megállapodás (a továbbiakban: közoktatási megállapodás) keretei között - részt vehet az e törvényben meghatározott önkormányzati feladatok megvalósításában. A közoktatási megállapodás keretében a nevelés és oktatás a gyermekek, tanulók számára ingyenessé válik, és a megállapodás keretei között nem lehet alkalmazni a d) pontban foglaltakat. Az e törvény 86. §-ának (3) bekezdésében meghatározott feladatok ellátására a fővárosi, megyei, megyei jogú városi önkormányzattal lehet közoktatási megállapodást kötni.

118. § (1) A közoktatás rendszerének működéséhez szükséges fedezetet az állami költségvetés és a fenntartó hozzájárulása biztosítja, melyet a tanuló által igénybe vett szolgáltatás díja és a közoktatási intézmény más saját bevétele egészíthet ki.
(2) A közoktatás feladatainak ellátását szolgáló költségvetési hozzájárulás összegét az éves költségvetési törvényben kell meghatározni.
(3) A központi költségvetés az állami szervek és a helyi önkormányzatok, valamint a nem állami, nem helyi önkormányzati intézményfenntartók részére az általuk fenntartott nevelési-oktatási intézmények működéséhez - a gyermek-, tanulói létszámot, valamint az ellátott feladatokat figyelembe véve - normatív költségvetési hozzájárulást biztosít.

123. § (8) Két tanítási nyelvű iskola, valamint a táncművészet, a képző-, iparművészet és a színművészet-bábművészet művészeti ágakban alapfokú művészetoktatási intézmény működésének megkezdéséhez engedély nem adható ki, illetőleg a helyi önkormányzatok ilyen iskolát nem hozhatnak létre addig az időpontig, ameddig az oktatási miniszter ki nem adja a Két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvét, illetve az adott művészeti ág Alapfokú művészetoktatás követelményei és tantervi programját, alapfokú művészetoktatási intézmény esetén emellett az iskolatípusra vonatkozó kötelező eszköz- és felszerelési jegyzéket.

124. § (22) A jegyző 1999. január 31-ig megküldi a főjegyzőnek az alapfokú művészetoktatási intézmények iratait (alapító okirat, működés megkezdéséhez szükséges engedély stb.).
20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról
13. § (1) A nem állami, nem helyi önkormányzati intézményfenntartók a közoktatásról szóló törvény 118. §-ának (3) bekezdése alapján biztosított normatív állami hozzájárulás iránti igényüket a székhelyük szerint illetékes közigazgatási hivatal részére jelenthetik be az e célra szolgáló igénylési lapon. A fenntartó külön-külön igénylési lapon nyújthatja be a székhelyén, illetve a telephelyén ellátott feladatokra a normatív állami hozzájárulás iránti igényét.
(3) A közigazgatási hivatal az igénylési lap és a rendelkezésre álló okiratok alapján - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényben (a továbbiakban: Áe.) szabályozott eljárás keretében - megállapítja, hogy a fenntartó milyen feladat ellátásáért, milyen jogcímen, hány gyermek, tanuló után és milyen összegben veheti igénybe az éves költségvetésről szóló törvényben meghatározott normatív állami hozzájárulást. A közigazgatási hivatalnak a normatív állami hozzájárulás megállapításával kapcsolatos eljárásában felettes szerve (Áe. 93. §) az oktatási miniszter.

14. § (1) Az igénylési lap tartalmazza a fenntartó adatait, továbbá mindazokat az adatokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy el lehessen bírálni, milyen feladat ellátásáért, milyen jogcímen, hány gyermek és tanuló után jár a fenntartó részére az éves költségvetésről szóló törvényben meghatározottak szerint a normatív költségvetési hozzájárulás.
(2) Az új fenntartó az igénylési laphoz köteles csatolni a közoktatási intézmény alapító okiratának másolatát, továbbá nevelési-oktatási intézmény esetén a működés megkezdéséhez szükséges engedély kiadásáról szóló határozat jogerősítő záradékkal ellátott példányát, valamint bankszámlaszerződésének másolatát.
(3) Az igénylési lapot
a) a már működő intézmény esetén - a tárgyév január 1-jei és a becsült szeptember 1-jei létszámot figyelembe véve - január 31-éig,
b) új intézmény esetén - a tárgyév szeptember 1-jei létszámot figyelembe véve - szeptember 15-éig
kell benyújtani az illetékes közigazgatási hivatalhoz.

17. § (7) A közigazgatási hivatal a megküldött iratok alapján ellenőrzi, illetőleg a helyszínen ellenőrizheti a normatív állami hozzájárulás igénylésének és felhasználásának jogszerűségét, az igénylési lapon, a változásjelentésben, az elszámoláskor közölt adatok valódiságát. Az ellenőrzés alapján - soron kívül - intézkedhet az (1) bekezdésben meghatározottak szerint. A közigazgatási hivatal kezdeményezheti, hogy a jegyző, főjegyző a közoktatásról szóló törvény 80. §-ának (3) bekezdésében meghatározottak alapján járjon el, s az eljárás befejezéséig a normatív állami hozzájárulás folyósítását felfüggesztheti.
191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról
10. § A hivatalvezető, illetőleg az igazgatási szerv vezetője törvényben vagy kormányrendeletben megállapított ügyekben első fokú hatósági jogkört gyakorol, továbbá az államigazgatási eljárás általános szabályai szerint felettes szervként elbírálja a jogorvoslatokat minden olyan államigazgatási hatósági ügyben, amelyben első fokon a polgármester, a főpolgármester, a megyei közgyűlés elnöke vagy a megyei jogú város kerületi hivatalának vezetője, illetőleg a jegyző, főjegyző vagy a képviselő-testület hivatalának ügyintézője jár el, és amelyben a jogorvoslati eljárásra nem valamely területi államigazgatási szerv jogosult; e körben ellenőrzést folytathat.
Az érintett Alkotmányos jogok
A Magyar Közársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az Alkotmány 16. §-a értelmében a Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.

A vizsgálat megállapításai

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy Nyíregyháza Megyei Jogú Város jegyzője nem sértette meg a Köot. előírásait akkor, amikor 1997. szeptemberétől engedélyezte az alapfokú művészetoktatási intézmény működését. Ugyanis a közigazgatási hivatal megsemmisítő határozatainak indokaként megjelölt, a törvény 1996. szeptember 1. napján hatályba lépett módosítása - amely előírta, hogy a táncművészet, a képző-, iparművészet és a színművészet-bábművészet művészeti ágakban alapfokú művészetoktatási intézmény működésének megkezdéséhez engedély nem adható ki, illetőleg a helyi önkormányzatok ilyen iskolát nem hozhatnak létre addig az időpontig, ameddig az oktatási miniszter ki nem adja az adott művészeti ág alapfokú művészetoktatás követelményeit és tantervi programját, az alapfokú művészetoktatási intézmény esetén mindemellett az iskolatípusra vonatkozó kötelező eszköz- és felszerelési jegyzéket - a zeneművészeti ágra nem vonatkozott, az intézmény viszont alapításakori kérelmében csupán ezt a szakot jelölte meg oktatási ágként. 

A tantervi programot a művelődési és közoktatási miniszter 1998. június 10. napján hatályba lépett, 27. számú rendeletével adta ki, a fent megjelölt szakokkal való bővítésnek tehát jogszabályi akadálya 1998. júliusában, akkor, amikor a jegyzőnek az alapító okirat módosítását és az oktatás más szakokon való bővítését engedélyező határozata született, már nem volt. A hivatalnak tehát azon megállapítása, hogy az intézmény alapításának a jogszabályi előfeltételei hiányoztak, nem helytálló. 

A Hivatalnak az ügyben született döntése és intézkedése azonban egyéb szempontból is kifogásolható. A Köot. ugyanis konkrétan meghatározza, hogy az intézmény működésének engedélyezését a jegyző milyen indokok alapján tagadhatja meg. Eszerint az engedély kiadása és a nyilvántartásba vétel csak akkor tagadható meg, ha a nevelési-oktatási intézmény nevelési, illetve pedagógiai programja a Köot-ban, szakmai programja a szakképzésről szóló törvényben meghatározottaknak nem felel meg, valamint ha nem rendelkezik a működéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételekkel, illetőleg a költségvetésből nem állapítható meg, hogy a feladata ellátásához szükséges költségeket milyen forrásból biztosítják. Ezek az előírások azonban a felügyeleti szerv eljárásának, vizsgálati lehetőségének is határt szabnak. E két feltétel teljesítésén túlmenő körülményeket a másodfokú, felügyeleti szerv vizsgálati körébe álláspontom szerint nem vonhat. A hivatal azonban megsemmisítő határozataiban olyan körülmények vizsgálatára is utasítást adott az első fokú hatóságnak, amelyek e törvényi előírásokat túllépik (pl. az első fokú eljárás során felkért szakértővel szemben felmerült elfogultsági kifogás, a fenntartó személyével szembeni összeférhetetlenség).

A közigazgatási hivatalnak az az intézkedése, amellyel több ízben is megsemmisítette az első fokú hatóság határozatát és új eljárás lefolytatását rendelte el, a fentieken túl célszerűségi szempontból is kifogásolható. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvénynek a felügyeleti eljárásra vonatkozó rendelkezéséei értelmében a jogszabálysértés okán alkalmazott felügyeleti intézkedés során az első fokú szerv határozatának megváltoztatása, vagy megsemmisítése csupán joga, de nem kötelessége a felettes szervnek. (Ez esetben előfordulhat, hogy megállapítja ugyan a jogszabálysértést, azonban úgy ítéli meg a helyzetet, hogy az olyan csekély jelentőségű, nincs indoka annak, hogy a felettes szerv beavatkozzon.) 

Eljárásomban megállapítottam, hogy a közigazgatási hivatal felügyeleti eljárása során a körülményeket nem vizsgálta kellő körültekintéssel, nevezetesen azt, hogy az engedélyező jegyzői határozatok nyomán az intézmény hány gyermeket iskolázott be a megyében, a költségvetési támogatás elmaradása a gyermekek a szülők, valamint a fenntartó mellett a pedagógusokat is hátrányosan érinti bérük elmaradása miatt. Összegezve nem számolt azzal, hogy a már jogerős határozat nyomán folyó oktatást a célszerűtlenül megválasztott intézkedési forma esetleg teljesen ellehetetleníti és további jogsértő állapotot idézhet elő.

Eljárásom során nem vizsgáltam azt, hogy a művészetoktatási intézmény rendelkezik-e az engedély kiadásához szükséges, a Köot-ban meghatározott alapfeltételekkel, de álláspontom szerint a másodfokú hatóság intézkedésének indokaként hivatkozott körülmények az iskola további működése mellett is orvosolhatóak lettek volna, hiszen mind a jegyző, mind a másodfokú hatóság jogosult a Köot-ban biztosított törvényességi eljárása nyomán feltárt hiányosságok megszüntetésére felhívni a fenntartót és amennyiben az a felhívásnak nem tesz eleget, úgy ellene pert indíthat, a normatív támogatás folyósítása pedig felfüggeszthető. 

Célszerű intézkedésnek tehát álláspontom szerint a jelen körülmények között az bizonyult volna, ha a tapasztalt jogsértést a működés zavartalan biztosítása mellett próbálja megszüntetni az eljárásra illetékes hatóság. Ez a tény önmagában még nem jelentene visszásságot, a közigazgatási hivatal azon mulasztása azonban, hogy a jogerős és általa felül nem vizsgált jegyzői határozattal korábban megállapított és engedélyezett 300 fő tanulói létszám után sem folyósította az állami normatív támogatást, visszásságot okozott az általam vizsgálat alkotmányos jogokkal összefüggésben. Fennáll az alkotmányos jogok sérelmének veszélye az eljárás túlzott elhúzódása miatt is, és ez önmagában alkalmas visszásság megállapítására.

A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítottam, hogy a Szabolcs-Szatmár- Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal eljárása során elkövetett jogszabálysértést az oktatási miniszter soron kívül tett intézkedésével orvosolta, ezért arra vonatkozóan további ajánlással élni nem kívánok, ugyanakkor az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye Főjegyzője, valamint a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője, a Benczúr Gyula Magán Alapfokú Művészetoktatási Intézmény fenntartójának kérelme ügyében folytatott eljárását érdemi intézkedéssel, a lehető legrövidebb időn belül fejezze be.

Budapest, 1999. július 21.

Dr. Polt Péter