OBH 7145/1998. ügyben
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Budai Andrea

Az eljárás megindítása.

Panaszosok hadiözvegy, illetve hadiárva egyösszegű térítés megállapítása iránt kérelmet nyújtottak be a polgármesteri hivatalba. Beadványukban sérelmezték, hogy csupán egyikük kapott határozatot az ügyben. A vizsgálatot a jogbiztonsághoz, illetve a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja miatt indítottam.

Az érintett alkotmányos jog és az alkalmazott jogszabályok:

Magyar Köztársaság Alkotmánya 2. §. (1) és 57. §. (5) bekezdése.
A hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv.( a továbbiakban Obtv)

A megállapított tényállás:

Panaszos hadiözvegy egyösszegű térítés, gyermekei hadiárva egyösszegű térítés megállapítását kezdeményezték Balassagyarmat Város jegyzőjénél. A kérelmeket a jegyző elutasította a 13.660 - 13.663/1997. számú határozataival, melyeket a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal helybenhagyott. Panaszosok a II. fokú határozatok bírósági felülvizsgálatát kezdeményezték, eredménytelenül. A Balassagyarmati Városi Bíróság kereseti kérelmüket elutasította. Az ítéletet nem fellebbezték meg, azonban 1998 augusztusában újabb kérelmet nyújtottak be a jegyzőhöz, melyek ismételten elutasításra kerültek. A polgármesteri hivatal a határozatok kézbesítését bizonyító iratokat három érintett esetén (a gyermekek) prezentálta, a hadiözvegy esetén azonban nem tudta a rendelkezésünkre bocsátani.

A vizsgálat megállapításai:

Az országgyűlési biztos a tevékenységre irányadó 1993. évi LIX. törvény 16. §-a értelmében egy beadványt akkor vizsgálhat, ha valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében a beadvány tevőt alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az említett törvény szerint a panasznak a bíróság ítéletével érintett részét hatáskör hiányában nem vizsgáltam.

Nem vizsgáltam továbbá a panasznak, a kézbesített határozatokkal kapcsolatos részét sem, mivel azokban az esetekben a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket nem merítették ki, ezért hatáskörünk hiányát lehet csupán megállapítani.

A polgármesteri hivatal által megküldött iratokból megállapítható, hogy a hadiözvegy esetében is lefolytatta az eljárást és meghozta az elutasító határozatot, azonban annak kézbesítését semmilyen formában (tértivevény, postakönyv) nem tudta igazolni.

A közigazgatási szerv határozatának érvényességi feltétele a határozat közlése. A határozathoz fűződő joghatások a közléssel állnak be, a jogkövetkezmények, jogosultságok érvényesíthetősége a közlést követő napon kezdődik. A határozat közlésének több formája van, a leggyakoribb a kézbesítés. Más közlési formák abban az esetben alkalmazhatók, ha azt különös eljárási szabályok megengedik. Az írásba foglalt határozat kézbesítésének megtörténtét az ügyintéző jegyzőkönyvbe foglalja, illetve az iratra feljegyzi, a határozat átvételét az ügyfél aláírásával tanúsítja. Postai úton történő közlés esetén a tértivevényes levél a kézbesítés módja, hiszen ez alkalmas annak megállapítására, hogy a határozatot ki és mikor vette át. A visszaérkezett tértivevény az irat részét képezi. Megfelelő tértivevény hiányában a határozat újabb kézbesítéséről kell intézkedni, hiszen ha a kézbesítés ténye nem dokumentált, a közlés nem szabályszerű.

Az Alkotmány 57. §. (5) bekezdése kimondja, hogy "(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 42. §. (1) bekezdése szerint a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. A 62. §. (1) bekezdése értelmében az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet.
A rendelkezésre álló iratok és az önkormányzat tájékoztatása alapján nem állapítható meg, hogy a sérelmezett eljárásban a határozatot kézbesítették-e az ügyfélnek, így sérült a panaszos jogorvoslathoz való joga. Tekintettel azonban arra a tényre, hogy az egyösszegű térítés iránti kérelem bármikor, időkorlátozás nélkül ismételten előterjeszthető, a visszásság csekély mértékű. 

A feltárt visszásság orvoslása érdekében az Obtv 21.§ (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy a jegyző ismételten kézbesítse a szóban forgó határozatot, továbbá a hasonló visszásság elkerülése érdekében gondoskodjon arról, hogy a jogorvoslati jog gyakorlása érdekében a határozatok kézbesítése mindenkor dokumentálható legyen.

A fenti törvényhely (2) bekezdésére hivatkozva kérem, hogy a kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatni szíveskedjen. 

Budapest,  1999. október 25.

Dr. Polt Péter