OBH 7113/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

A maglódi panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett újabb beadványában ismételten azt sérelmezte, hogy a lakóháza közelében lévő területről a futballozó gyermekek rendszeresen ingatlanára rúgják a labdákat. Előfordult, hogy az átrúgott labda betörte az ablaküveget. A labdákat a panaszos adja vissza vagy a gyermekek a panaszos kerítésén átmászva szerzik vissza.

Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján a tulajdonhoz való jog sérelmét kizárni nem lehetett, vizsgálatot indítottam. Eljárásom során megkerestem Maglód Nagyközség Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét, akitől álláspontjáról, illetve megtett intézkedéseiről kértem felvilágosítást.

A megállapított tényállás

A panaszos és a megkeresett szerv által rendelkezésemre bocsátott iratok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg.

A megközelítőleg 300 m2 nagyságú terület a Maglódot átszelő patak mellett helyezkedik el, körülbelül 9 méterre a panaszos házától. A területet, amely lényegesen alacsonyabban fekszik mint a panaszos ingatlana, úttest és járda választja el az ingatlantól, amelyen a ház a kerítéstől néhány méterrel beljebb épült.

A korábban felállított kaput már lebontották, azonban a játék esetenként kialakított kapuval (botok leszúrása, kődarabok elhelyezése) is megoldható. A szennyvízcsatorna építése, valamint a téli időjárási viszonyok miatt a jegyzői tájékoztató levél keltének (2000. február 8.) idején a terület játékra alkalmatlan volt.

A községben kialakított játszótér nincs, bár pihenőpark, játszótér megvalósítása ezen a területen szerepel az önkormányzat tervei között.

A panaszosnak az 1996. április 18-án kelt és a polgármesteri hivatalhoz intézett levelében szerepel az is, hogy a labda állandóan az ő ingatlanára esik.

A polgármesteri hivatal irodavezetője az 1997. május 5-én - az országgyűlési biztos hivatalának egy korábbi megkeresésére - adott válaszában arról tájékoztatott, hogy a területet a gyerekek alakították ki.

A hivatal munkatársai a 2000. január 10-én kelt megkeresésemre helyszíni szemlét tartottak és fényképeket készítettek.
Az ügy jogszabályi háttere

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 15. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. 
16. § (3) bekezdése úgy szól, hogy a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
A 42. § (1) bekezdése értelmében a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 191. § (1) bekezdése szerint akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
A (3) bekezdés úgy szól, hogy a jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
A (4) bekezdés szerint a jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
A 192. § (1) bekezdése értelmében az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
A (2) bekezdés kimondja, hogy a birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 13. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az 57. § (5) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai

A gyermekek által labdarúgásra (is) használt terület a panaszos házától 9 méterre van. Az ingatlannak a területhez viszonyított fekvése, attól való távolsága és körülkerítettsége, valamint a háznak az ingatlanon belüli elhelyezkedése a labdák berúgásának lehetőségét csökkenti, de nem zárja ki. 

A szóban forgó területet nem az önkormányzat alakította ki, azonban hallgatólagosan Maglódon ez a rész a gyermekek játékára biztosított tér.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény értelmében a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. Álláspontom szerint az indítványozó olyan tartalmú panasza, hogy a futballozó gyermekek az ingatlanára a labdákat berúgják, birtokvédelemre irányuló kérelemnek tekinthető. Ez a panasz egyébként szerepel a panaszos 1996. április 18-án kelt levelében. Az ablaküveg esetenkénti betörése továbbá a berúgott labdák kiadogatása miatti panaszról az önkormányzatnak - ha korábban nem is - az országgyűlési biztos 2000. január 10-én kelt megkereséséből mindenképpen tudomást kellett szereznie.
A kérelmezők nem mindig tudják pontosan megnevezni panaszaikat, ezért a beadványokból gyakran igen nehéz meghatározni, hogy birtokvédelemre vonatkozó kérelemről van szó.

A jegyző az országgyűlési biztos hivatalának írt válaszában azt közölte, hogy a panaszos bejelentésére intézkedni nem tud, mert nem lehet megakadályozni, hogy a környéken lakó gyermekek az érintett területen játsszanak.

Annak a kérdésnek az eldöntésére, hogy a kialakult állapot birtokháborításnak minősül-e, a Polgári Törvénykönyv alapján a jegyző, illetve a bíróság jogosult.
Azt azonban megállapíthatom, hogy a jegyző elmulasztotta a döntését határozatba foglalni. Az államigazgatási eljárásról szóló törvény értelmében ugyanis a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
Ez az eljárás az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvével, valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. Ha a jegyző nem tartotta megalapozottnak a birtokvédelmet kérő bejelentést - erre lehet következtetni az országgyűlési biztos megkeresésére adott tájékoztató levelében foglaltakból - akkor el kellett volna utasítania a beadványt. Azzal, hogy a jegyző nem hozott határozatot, megfosztotta a panaszost a jogorvoslati jogától.

A panaszra megoldás lehet, ha a területnek a panaszos ingatlana felé eső oldalán néhány méter magas labdafogó (drót)hálót helyeznének el. Ez ha 100%-osan nem is, de nagymértékben csökkentené a panaszos ingatlanára berúgott labdák számát. További előnye, hogy a célt tévesztett labdák után szaladó gyermekeknek sem kellene a közeli úttesten átmenniük.

A feltárt visszásság megszüntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  21. § (1) bekezdése alapján az alábbi kezdeményezést teszem: Felkérem Maglód Nagyközség jegyzőjét, hogy a panasz alapján hozzon határozatot.

Budapest, 2000. június 7.

Gönczöl Katalin