OBH 7048/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindítása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a Hajdúszoboszlói Rendőrkapitányság járőre garázdaság szabálysértése miatt előállította. Az előállítás oka az volt, hogy a panaszos a közterületen egy valódi fegyverhez hasonlító riasztópisztollyal lövöldözött.
	A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
 
Érintett alkotmányos jogok:
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § /1/ bek.). 
Jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § (5) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
16. § (1) A rendőr kényszerítő eszközt csak a törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén alkalmazhat. Nincs helye a kényszerítő eszköz további alkalmazásának, ha az ellenszegülés megtört és a rendőri intézkedés eredményessége enélkül is biztosítható.
33. § (2) A rendőr a közbiztonság érdekében a hatóság vagy az illetékes szerv elé állíthatja azt,
f) aki a szabálysértést az abbahagyásra irányuló felszólítás után is folytatja, illetőleg akivel szemben az eljárás azonnal lefolytatható, továbbá akitől tárgyi bizonyítási eszközt kell megszerezni, vagy elkobzás alá eső dolgot kell visszatartani;
(3) A Rendőrség az előállítással a személyi szabadságot csak a szükséges ideig, de legfeljebb 8 órán át korlátozhatja. Ha az előállítás célja még nem valósult meg, indokolt esetben ezt az időtartamot a rendőri szerv vezetője egy alkalommal 4 órával meghosszabbíthatja. Az előállítás időtartamát a rendőri intézkedés kezdetétől kell számítani.

1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
5. § Szabálysértés miatt az elkövető akkor vonható felelősségre, ha cselekménye szándékos vagy gondatlan, kivéve, ha a szabálysértést meghatározó külön jogszabály csak a szándékos elkövetést bünteti.
21. § (1) El kell kobozni azt a dolgot,
a) amelyet a szabálysértés elkövetéséhez eszközül használtak, vagy amely a szabálysértés útján jött létre, feltéve mindkét esetben, hogy annak birtokban tartását a jogszabály tiltja, illetőleg annak az elkövető részéről való birtokban tartása a közrendre vagy a közbiztonságra veszélyes;
23. § (1) A büntetést - a jogszabályban megállapított keretek között - úgy kell kiszabni, hogy igazodjék a cselekmény súlyához és az elkövető személyi körülményeihez.
51. § (1) Ha a szabálysértés tényállása tisztázott, és a nevelőhatás így is elérhető, a szabálysértési hatóság az elkövetővel szemben tárgyalás nélkül figyelmeztetést, elkobzást alkalmazhat, pénzbírságot szabhat ki, kártérítést állapíthat meg.
(2) A tárgyalás nélkül hozott határozat ellen a kézbesítéstől számított nyolc napon belül kifogást tehet, akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz.
(3) A kifogás alapján a szabálysértési hatóság a határozatát tárgyalás nélkül visszavonhatja, vagy - a kifogást tevő javára - módosíthatja.
(4) Ha a kifogás elkésett, vagy azt nem a jogosult terjesztette elő, az első fokú szabálysértési hatóság a kifogást elutasítja. Ha a szabálysértési hatóság a kifogásnak nem ad helyt, az ügyben harminc napon belül tárgyalást kell tartania. A szabálysértési hatóság a kifogást tárgyalás tartása nélkül is elutasíthatja, ha az elkövető a szabálysértés beismerése mellett csak a pénzbírság elengedését vagy mérséklését kéri, és meghallgatására nem tart igényt.
68. § (1) A szabálysértési hatóságnak az ügy érdemében hozott első fokú határozata ellen az elkövető, valamint a sértett fellebbezhet. Aki kártérítést kért vagy a kárigényét bejelentette, illetőleg akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz, a határozat őt érintő része ellen ugyancsak fellebbezéssel élhet.
(3) Fellebbezni a határozat kihirdetésekor vagy a kézbesítéstől számított tizenöt napon belül lehet. A fellebbezést az első fokú szabálysértési hatóságnál kell benyújtani. Az első fokú szabálysértési hatóság a fellebbezést és az eljárásban keletkezett összes iratot - a fellebbezési határidő leteltétől számított 8 napon belül - felterjesztheti a másodfokú szabálysértési hatósághoz.
(4) A fellebbezésnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van.
69. § (1) Ha a fellebbezés elkésett, vagy azt nem a jogosult terjesztette elő, az első fokú szabálysértési hatóság a fellebbezést elutasítja.
(2) A fellebbezett ügyben a másodfokú szabálysértési hatóság rendszerint az iratok alapján dönt. Szükség esetén azonban az érdekelteket megidézheti és meghallgatásuk, valamint az egyéb beszerzett bizonyítékok alapján határoz. A bizonyítás felvételére az első fokú szabálysértési hatóságot is utasíthatja. Az érdemi határozatot harminc napon belül meg kell hozni.
Garázdaság
93. § (1) Aki olyan kihívóan közösségellenes magatartást tanúsít, amely alkalmas arra, hogy másokban megbotránkozást vagy riadalmat keltsen,
húszezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.

17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet egyes szabálysértésekről
19. § (1) Aki
a) a hatástalanított lőfegyver, légfegyver, gáz- és riasztófegyver gyártására, kereskedelmére, megszerzésére, tartására, vagy használatára vonatkozó szabályokat megszegi;
b) a lőtér üzemeltetésére vonatkozó rendelkezéseket megszegi
harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.

Megállapított tényállás:
	A panaszbeadvány, valamint a Hajdúszoboszlói Rendőrkapitányság vezetőjétől beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg:
	A panaszos 1998. október 27-én 19 óra körül Hajdúszoboszlón, a Fürdő utca és a Debreceni út kereszteződésénél egy valódi lőfegyvernek látszó riasztópisztolyból hat lövést adott le a levegőbe, majd kicserélte a tárat és ismét leadott két lövést. Lakossági bejelentés alapján az ügyeletes tiszt rendőrjárőrt küldött a helyszínre.
	A rendőrök a panaszost  elfogták, a riasztópisztolyt elvették, kezeit hátrabilincselték és előállították a kapitányságra. A kényszerintézkedést az ügyeletes tiszt jogszerűnek minősítette.
	A panaszossal szemben korábban több szabálysértési eljárás folyt közbiztonságra különösen veszélyes eszközzel kapcsolatos szabálysértés, garázdaság, veszélyes fenyegetés és egyéb szabálysértések miatt. Mindezekre tekintettel az I. fokú szabálysértési hatóság tárgyalás nélkül hozott 1116/1998. szabs. számon hozott határozatával garázdaság szabálysértés miatt 8000 forint bírsággal sújtotta. A riasztópisztolyt a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény 45. § (1) bekezdése alapján lefoglalták.
	A panaszos 1998. november 6-án kifogással élt a határozat ellen, azzal az indokkal, hogy cselekménye nem volt alkalmas riadalom keltésére.
	A kifogás alapján a szabálysértési hatóság 1998. december 8-ára tárgyalást tűzött ki, amelyre a panaszost szabályszerűen megidézte. A tárgyaláson a panaszos a cselekményt elismerte és kérte, hogy a büntetés kiszabásánál vegyék figyelembe, hogy munkanélküli és jövedelemmel nem rendelkezik. Az I. fokú szabálysértési hatóság a tárgyaláson hozott határozatában a riasztópisztoly elkobzását rendelte el, a kiszabott pénzbírság összegét 6000 forintra mérsékelte. A határozatban felhívták a panaszos figyelmét arra, hogy a határozat ellen halasztó hatályú fellebbezéssel élhet.
	A panaszos a határozat ellen nem fellebbezett, de 1998. december 28-án kérte, hogy a pénzbírságot 1000 forintos részletekben fizethesse be. A kérelem alapján az I. fokú szabálysértési hatóság 1998. december 29-én hozott határozatával a részletfizetést - 1999. februártól júliusig terjedően, havi 1000 forint befizetésével - engedélyezte.

A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló adatok alapján megállapítottam, hogy a panaszos előállítása és vele szemben szabálysértési eljárás kezdeményezése - figyelemmel arra, hogy közterületen lőfegyvernek látszó riasztópisztollyal lövöldözött - indokolt és jogszerű volt. Előállítása 19 óra 25 perctől 23 óra 25 percig tartott, ami nem haladta meg a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 33. §-ában meghatározott időtartamot.
	A szabálysértési hatóság az eljárás során betartotta az eljárási szabályokat. A keletkezett határozatokat szabályszerűen kézbesítették a panaszos részére, kifogása alapján tárgyalás tartására került sor és a kiszabott bírság részletekben történő kifizetésére irányuló kérelmét teljesítették.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Tekintettel arra, hogy a panaszos a tárgyaláson hozott I. fokú határozat ellen fellebbezéssel nem élt - tehát jogorvoslati lehetőségeit nem merítette ki - a panaszt el kellett volna utasítanom. Vizsgálatomra azért került sor, mert az eljárási iratok áttekintése nélkül az előállítás körülményei és az eljárás jogszerűsége nem volt egyértelműen megállapítható.
	A fentiek alapján a panasz ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. november 22.

Gönczöl Katalin