OBH 7047/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
 Ügyintéző: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy közérdekű, visszaélésekre utaló bejelentését követően vele szemben fegyelmi eljárást rendeltek el, a fegyelmi eljárásban vizsgálóbiztosként a bejelentéssel érintett egyik személy járt el. Az önkormányzat jegyzője nem biztosította a bejelentő személyének védelmét, hanem panaszost mintegy szembesítette a bejelentéssel érintett személyekkel. Az ügyben feljelentést tett az ügyészségen, de annak sorsáról tájékoztatást nem kapott, az eljárás nagyon elhúzódik.
	A panasz alapján felmerült a hátrányos megkülönböztetés tilalmának, továbbá a jogbiztonsághoz és jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. A vizsgálat során a Baranya Megyei Főügyészség vezetőjét a fegyelmi és büntetőeljárás megalapozottságának, törvényességének felülvizsgálatára kértem fel. Az ügy érdeméről a legfőbb ügyész helyettese adott tájékoztatást.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog ( Alkotmány. 2.§ /1/ bek. )
Jogorvoslathoz való jog ( Alkotmány. 57. § /5/ bek. )
Emberi, állampolgári jog ( Alkotmány 70/A. § /1/ bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1992. évi  XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról
46. § (1) A fegyelmi eljárás megindítását - a törvény eltérő rendelkezése hiányában - a kinevezési jogkör gyakorlója, magasabb vezető és vezető beosztású közalkalmazott tekintetében a megbízásra jogosult rendeli el. Erről egyidejűleg a közalkalmazottat írásban értesíteni kell.
(2) Kötelező a fegyelmi eljárás megindítása:
a) jelentős súlyú fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúja esetén, továbbá
b) ha az eljárás lefolytatását a közalkalmazott maga ellen kéri.
(3) Nem lehet fegyelmi eljárást indítani, ha
a) a fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanújáról való tudomásszerzéstől egy hónap, vagy
b) a fegyelmi vétség elkövetésétől egy év
eltelt.
(4) A (3) bekezdés a) pontjában meghatározott határidőt a fegyelmi eljárás megindítására jogosult tudomásszerzésétől kell számítani.
(5) Ha a kötelezettségszegés miatt büntető- vagy szabálysértési eljárás indult és az nem végződött felmentéssel (az indítvány elutasításával), az egy hónapos határidő a jogerős határozatnak a munkáltatóval történt közlésétől, az egyéves határidő az eljárás jogerős befejezésétől számít. Ha a fegyelmi eljárás megindítására a munkáltatón kívüli szerv vagy személy jogosult, a munkáltató a kézhezvételtől számított öt napon belül a jogerős határozatot köteles a fegyelmi eljárás megindítására jogosult részére megküldeni.

	47. § (1) A fegyelmi eljárás során vizsgálatot kell tartani. Ennek lefolytatására a fegyelmi eljárás megindítója az eljárás megindításától számított öt napon belül, írásban vizsgálóbiztost jelöl ki a munkáltató közalkalmazottai közül. A vizsgálóbiztost a fegyelmi eljárás alá vontnál magasabb, ennek hiányában azzal azonos beosztású, illetve besorolású közalkalmazottak közül kell kijelölni.
	(2) Nem lehet vizsgálóbiztos az a közalkalmazott, akivel szemben a 49. § (3) bekezdés b)-d) pontjában meghatározott összeférhetetlenségi ok áll fenn.
	(3) A vizsgálóbiztos a kijelölésétől számított tizenöt napon belül köteles a vizsgálatot lefolytatni és ennek keretében a fegyelmi vétség elkövetésével alaposan gyanúsított közalkalmazottat meghallgatni. A vizsgálat időtartama indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbítható.
	(4) A vizsgálat során a közalkalmazottal közölni kell a kötelezettségszegés elkövetésével kapcsolatos megállapításokat és azok bizonyítékait. Módot kell részére adni, hogy azokra észrevételt tehessen és további bizonyítást javasolhasson. Lehetővé kell számára tenni, hogy az ügy iratait megtekinthesse. A közalkalmazott védekezéséről és a lefolytatott bizonyításról jegyzőkönyvet kell felvenni.
	(5) A közalkalmazott a vizsgálat folyamán jogi képviselőt vehet igénybe, aki rendelkezik mindazon jogosultságokkal, amelyek az eljárás alá vont személyt a (3) bekezdés alapján megilletik. A közalkalmazott meghallgatását úgy kell kitűzni, hogy azon jogi képviselője jelen lehessen.
	49. § (1) Az ügy érdemében háromtagú fegyelmi tanács határoz.
	(2) A fegyelmi tanács elnöke a fegyelmi eljárás megindítója, aki ezt a jogkörét a munkáltatónak az eljárás alá vontnál magasabb beosztású, vagy magasabb besorolású közalkalmazottjára  átruházhatja.   A fegyelmi  tanács  tagjait  a  fegyelmi  tanács  elnöke  a 
munkáltatónak az eljárás alá vontnál magasabb, ennek hiányában azzal azonos beosztású, illetve besorolású közalkalmazottai közül jelöli ki.
	(3) A fegyelmi tanács eljárásában és döntéshozatalában tagként, illetve jegyzőkönyvvezetőként nem vehet részt:
a) az ügy vizsgálóbiztosa;
b) az eljárás alá vont közalkalmazott közeli hozzátartozója [Munka Törvénykönyve 139. § (2) bekezdése];
c) akit a vizsgálat során mint tanút vagy szakértőt meghallgattak, valamint
d) akitől egyébként az ügy elfogulatlan elbírálása nem várható el.
	(4) Ha a fegyelmi eljárás megindítására a munkáltatón kívüli szerv vagy személy jogosult, a (2) bekezdés első mondata nem alkalmazható.
1977. évi I.. törvény a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról. 
	 14. § (1) Ha a bejelentőt (javaslattevőt) munkaviszonya, szövetkezeti vag más tagsági viszonya körében vagy egyébként hátrány éri amiatt, hogy a közérdekkel ellentétes tevékenységre (mulasztásra) hívta fel a figyelmet, a hátrányt okozó szerv köteles a törvényes állapotot azonnal helyreállítani. Gondoskodni kell arról, hogy a hátrányt szenvedett személy megfelelő elégtételt kapjon, és az ügyből eredő anyagi kárát is megtérítsék. Szükség esetén erről a felettes (felügyeleti) szerv gondoskodik.
	(2) A felettes (felügyeleti) szerv fegyelmi vétség vagy bűncselekmény alapos gyanúja esetében megállapításait haladéktalanul közli az illetékes hatósággal; kezdeményezheti kártérítési eljárás megindítását is.
	BH1984. 221. A törvény az alapos közérdekű bejelentést tevőket a korábbinál hatékonyabb védelemben kívánja részesíteni azáltal, hogy hátrányokozás esetére a helyreállítást kötelezővé teszi, és az ennek végrehajtásáról való gondoskodást a hátrányt okozó szerv felettes szervének intézkedési körébe utalja. Ilyen intézkedés hiányában a hátrányt szenvedő részére a jogorvoslatot az egyéb jogszabályokban meghatározott rendes jogorvoslati út biztosítja [1977. évi I. tv. 14. § (1) bek., 11/1977. (III. 30.) MT sz. r. 9. §].
	 15. § (1) A közérdekű bejelentést (javaslatot) tevő kérheti, hogy az eljárás során ne fedjék fel személyét. Ennek a kérelemnek - ha a vizsgálat eredményessége mást nem kíván - eleget kell tenni.
	(2) Ha a vizsgálat érdeke megkívánja, hogy a bejelentést tevő személyét felfedjék, erről őt minden esetben előzetesen tájékoztatni kell.
	(3) Ha nyilvánvalóvá vált, hogy a bejelentő rosszhiszeműen járt el - a felettes szerv vezetőjének előzetes hozzájárulásával, illetőleg a további eljárás kezdeményezésére jogosult személy kérelmére -, fel kell fedni kilétét.
	(4) Az elintézésre hivatott szerv vezetője a (3) bekezdésben foglaltak esetében köteles a megfelelő (fegyelmi vagy büntető) eljárást kezdeményezni, vagy az eljárás megindításának lehetőségéről az érdekeltet tájékoztatni.
   1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
	7. § A hatóságok határozatai és intézkedései ellen, illetőleg az intézkedés elmulasztása miatt - ha e törvény kivételt nem tesz - jogorvoslatnak van helye.
	16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
(2) Nyomozó hatóság a rendőrség és az ügyészség.

A vizsgálat megállapításai:
	Panaszos és társa 1997. december 15-én  Pécs város jegyzőjéhez közérdekű bejelentést tett,   melyben  a munkahelyük, a Pécsi Közterület Felügyelet vezetőinek visszaéléseire hívták fel a figyelmet. A bejelentést tevők személye és beadványuk tartalma rövid idő alatt a bejelentéssel érintett személyek tudomására jutott. Az önkormányzat jegyzője 1998. január 16-án a bejelentést tevőket az érintett két vezető jelenlétében arról tájékoztatta, hogy  a  bejelentés  alapján  lefolytatott pénzügyi  ellenőrzés  visszaélést   nem
állapított meg. Az aljegyző egyben azt is bejelentők tudomására hozta, hogy velük szemben is érkezett bejelentés melyet rövid időn belül fegyelmi eljárásban vizsgálnak ki. 
	A fegyelmi eljárást 1998. január 19-én elrendelték, majd február 3-án újabb három ügy miatt is eljárás indult. A fegyelmi eljárás vizsgálóbiztosaként és a fegyelmi tanács elnökeként az a két vezető szerepelt, akikkel kapcsolatban panaszos a bejelentést tette. (Ezen személyek részvétele a panaszos ellen elrendelt fegyelmi eljárásban sérti a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 49. § /3/ bekezdésének d./ pontja szerinti kizárási szabályt.)
A fegyelmi eljárást 1998. március 30-án felfüggesztették és az még az 1998. év végén sem került lezárásra. Időközben a képviselőtestület egy tagjának észrevételére a fegyelmi vizsgálóbiztos személyében változás történt
	Bejelentők, miután bejelentésük teljes kivizsgálása nem történt meg, és a fegyelmi eljárások mögött eltávolításuk szándékát érezték, 1998.január 20-a körüli időben az ügyészséghez fordultak, majd ügyészi tanácsra feljelentést tettek.
	A Pécsi Városi Ügyészség a feljelentés alapján feljelentés-kiegészítést, majd 1998. március 25-én nyomozást rendelt el, melynek lefolytatásával a Pécsi Városi Rendőrkapitányságot bízta meg. A Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője 1998. április 27-én a Pécsi Városi Rendőrkapitányságot az eljárásból kizárta, és a Mohácsi Rendőrkapitányságot az eljárásra kijelölte. A Mohácsi Rendőrkapitányságon csaknem egy éven keresztül, 1999. április 14-ig az ügyben érdemi nyomozást nem folytattak. 

	A Legfőbb Ügyészség a nyomozás határidejének meghosszabítására vonatkozó előterjesztés alapján 1998. december 2-án észlelte a mulasztást és a Mohácsi Városi Ügyészséget utasította a nyomozásnak a meghosszabbított határidő alatti befejezésre, de az 
ügyészség ezt az utasítást a nyomozó hatóság felé nem továbbította. A mulasztást elkövető rendőrségi nyomozót   vezetője kezdeményezésére   1999. március 10-én fegyelmi fenyítésben részesítették.
A nyomozás tovább már nem hosszabbítható határideje 1999. május 25-e volt.
	A panaszos ellen elrendelt fegyelmi eljárást a Pécsi Városi Ügyészség megvizsgálta. Megállapította, hogy az ügy vizsgálóbiztosa több eljárási hibát vétett, de időközben úgy a vizsgálóbiztos, mint a munkáltatói jogkört gyakorló Közterület Felügyelet vezetőjének közalkalmazotti jogviszonya megszünt. Az ügyben ügyészi felszólalásra került sor, amellyel  a felügyelet jelenlegi vezetője egyetértett és az eljárás gyors, törvényes lezárását igérte. 
	Vizsgálatom eredményét összefoglalva megállapítottam, hogy a Pécsi Közterület Felügyelet volt vezetője a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény fegyelmi eljárásra vonatkozó szabályainak figyelmen kívül hagyásával a jogállamiság követelményével, panaszos jogorvoslati jogának csorbításával, a Mohácsi Városi Ügyészség és a Mohácsi Rendőrkapitányság pedig a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény előírásának be nem tartásával a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben a tisztességes és méltányos eljáráshoz való jogot sértette, ezzel alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot teremtett.
Tekintettel azonban arra, hogy úgy az ügyészi szervek, mint a munkáltatói jogokat gyakorló új vezető az eljárások gyors, szakszerű lezárásához szükséges intézkedéseket megtették, ajánlással nem élek és vizsgálatomat a folyamatban levő ügyekre figyelemmel az  állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.16.§ /1/  bekezdése alapján  lezárom.

Budapest, 1999. június 16.

Dr. Polt Péter