OBH 7045/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária

Az eljárás megindulása:

A panaszos az érintettek képviseletében, (a továbbiakban: panaszos) azt sérelmezte, hogy a Piszkei Papírgyártó Rt. 1998. februárjában egyoldalúan felmondta a távhőszolgáltatásra szóló közüzemi szerződést, továbbá a helyi önkormányzat a fogyasztókat, ill. azok képviselőit nem vonja be a távfűtés megoldásába.

Érintett alkotmányos jog:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
42. § A község, a város, a főváros és kerületei, valamint a megye választópolgárainak közösségét megilleti a helyi önkormányzás joga. A helyi önkormányzás a választópolgárok közösségét érintő helyi közügyek önálló, demokratikus intézése, a helyi közhatalomnak a lakosság érdekében való gyakorlása.
44. § (1) A választópolgárok a helyi önkormányzást az általuk választott képviselőtestület útján, illetőleg helyi népszavazással gyakorolják.

Az ügy jogszabályi háttere:

1998. évi XVIII. törvény a távhőszolgáltatásról (hatályos: 1998. június 21.)
   1. § (4) Nem tartozik a törvény hatálya alá
 a) a saját felhasználási célra hőt termelő létesítmény, valamint az a hőtermelő tevékenység, amit a termelő, szolgáltató közbeiktatása nélkül, közvetlenül a fogyasztónak egyedi közüzemi szerződés alapján biztosít;
Önkormányzati feladatok
6. § (1) A települési önkormányzat - a fővárosban a fővárosi önkormányzat - (a továbbiakban: önkormányzat) a távhőszolgáltató közmű engedélyes(ek) útján történő üzemeltetésével köteles biztosítani a távhőszolgáltatásba bekapcsolt lakóépületek és vegyes célra használt épületek távhőellátását.
Fogyasztóvédelem
7. § (3) A 6. §-ban meghatározott önkormányzat képviselő-testülete
a) együttműködik a fogyasztóvédelmi szervekkel és a fogyasztói érdekképviseletekkel, és ennek keretében a távhőszolgáltatást érintő képviselő-testületi előterjesztéseket előzetesen véleményezteti;
(5) Az önkormányzat - eljárása során - előzetes intézkedést tehet a távhő szolgáltatásának folyamatosságára.
53. § (6) a) E törvény hatálybalépésekor működő távhőtermelő és távhőszolgáltató gazdálkodó szervezetek a hatálybalépéstől számított egy éven belül e törvény 11-14. §-ában foglaltak szerint működési engedélyt kötelesek kérni.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
9. § (1) Az önkormányzat jogi személy. Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg. A képviselő-testületet a polgármester képviseli.
(2) Az önkormányzati feladatokat a képviselő-testület és szervei: a polgármester, a képviselő-testület bizottságai, a részönkormányzat testülete, a képviselő-testület hivatala látják el.
(3) A képviselő-testület egyes hatásköreit a polgármesterre, a bizottságaira, a részönkormányzat testületére, a helyi kisebbségi önkormányzat testületére, törvényben meghatározottak szerint társulására ruházhatja. E hatáskör gyakorlásához utasítást adhat, e hatáskört visszavonhatja. Az átruházott hatáskör tovább nem ruházható.
(4) A képviselő-testület a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások céljából önkormányzati intézményt, vállalatot, más szervezetet (a továbbiakban együtt: intézmény) alapíthat, kinevezi a vezetőiket.

Az önkormányzati törvény kommentárjából:
A tv. 9. és 10. §-ai szerint az önkormányzat jogi személy és az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő testületet illetik meg. A képviselő-testület a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások céljából önkormányzati intézményt, vállalatot, más szervezetet alapíthat, szervezhet át, illetve szüntethet meg.

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A panaszos beadványában két problémát vetett fel. A panasz egyik része a szolgáltatónak a közüzemi szerződés felmondása, ill. annak jogszerűsége, a panasz másik része az önkormányzatnak a problémához való hozzáállása.

I./ A közüzemi szerződés felmondásának jogszerűsége miatt a panaszos a Legfőbb Ügyészséghez fordult.

A Legfőbb Ügyészség tájékoztatást adott a panaszosnak. A közszolgáltatási szerződés felmondása érvénytelenségének megállapítását a területileg illetékes bíróságtól kérhetik, és a szerződés felmondásának érvénytelenségét jogerősen csak a bíróság mondhatja ki ítéletében.

A közüzemi szerződés felmondásának kérdésében a panaszos az Érdekvédelem a Lakosságért Tatabányáért Egyesületet bízta meg, hogy az illetékes bírósághoz kereseti kérelmet nyújtson be, amelyet a bíróság érdemi tárgyalás nélkül elutasított, mert a kereseti kérelem nem a jogosulttól származott.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény értelmében nincs hatásköröm a a panasznak a szerződés felbontását sérelmező részét vizsgálni, mert annak érvénytelenségét jogerősen csak az arra illetékes bíróság mondhatja ki.

II. A beadványnak azt a részét vizsgáltam, amelyben a panaszos az önkormányzat eljárását sérelmezte.

A panaszos beadványában előadta, hogy a távfűtés megoldásába a polgármester nem vonja be a fogyasztókat, illetve azok képviselőit,  a döntésből kirekeszti az érintetteket. 

Vizsgálatom során több alkalommal megkerestem a helyi polgármestert tájékoztatást kérve a távfűtés megoldásával kapcsolatos eljárásáról.

Megkereséseimre a polgármester arról tájékoztatott, hogy az önkormányzat alternatívákat dolgozott ki a távfűtést megoldására. Egy becsatolt emlékeztetőből az is kiderült, hogy a P.P.Rt. sem zárkózik el attól, hogy "a konkrét ajánlatok alapján közösen megtárgyalják a fűtési rendszer jövőbeni lehetőségeit."

A helyi önkormányzat a fűtés megoldása végett, külön erre a célra bizottságot hozott létre, és a lakók képviseletében eljáró személyeknek több alkalommal felkínálták, hogy vegyenek részt a bizottság munkájában. Mivel ezzel a lehetőséggel nem éltek, a bizottságban készült írásos anyagokat tájékoztatásul megküldték számukra.

Az 1999. január 22-én kelt emlékeztetőben a polgármester tájékoztatta jelen lévő lakossági megbízottakat a távfűtéssel kapcsolatos műszaki előkészítést végző bizottság javaslatairól. A javaslatban két megoldás szerepelt, egy a távhőszolgáltatásra, a másik egyedi gázkazánokkal való fűtésre, ami nem minősül távhőszolgáltatásnak. A polgármester tájékoztatta a jelenlévőket, hogy az üzemeltetési költség szempontjából az egyedi fűtés előnyösebb lenne a lakóközösségeknek, de azt nekik kell kezdeményezni. Amennyiben a lakóközösségek ezt a megoldást választják az önkormányzat támogatja őket a megvalósítással kapcsolatos intézkedésekben. Amennyiben a lakóközösségek nem ezt a megoldást választják, az önkormányzat saját hatáskörében folytatja a fűtés megoldásával kapcsolatos tárgyalásait és a szükséges beruházás előkészítését.

Az 1999. április 26-án megtartott lakossági fórumról (180 fő vett részt) készült emlékeztetőből kiderül, hogy a polgármester szakértők bevonásával ismertette a lehetséges fűtési megoldásokat. A fórumon elhangzott, hogy az egyedi fűtési megoldás megvalósításához a lakosság anyagi hozzájárulása is szükséges. Amennyiben a lakóközösség úgy dönt, hogy központi fűtőművel legyen megoldva a lakótelep fűtése, tehát távfűtéssel, akkor azt az önkormányzat vállalja, a beruházást elvégezteti.

A fórumot követően a tulajdonosok véleményét kérdőíves formában kérdezték meg. A kérdőíves felmérésnek az lett volna a célja, hogy az összes érintett lakótól közvetlenül szerzett információk alapján lehessen felmérni a lakosság többségének az igényét, valamint azt, hogy akik az egyedi fűtést támogatnák, annak megoldásához az önkormányzat a lakóktól mennyi anyagi hozzájárulásra számíthat. A kérdőíves felmérés eredménytelen maradt, mert azok nem kerültek összesítése.

A vizsgálat megállapításai:
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az önkormányzat biztosítja a távhőszolgáltatást, gondoskodik a szolgáltatás folyamatosságáról, és azon van, hogy a szolgáltatást a jövőre nézve is biztosítani tudja. Az önkormányzat annak ellenére, hogy a P.P.Rt. felmondta a szerződést és nem kérte meg a szolgáltatáshoz a törvényben előírt engedélyt, tárgyalásos úton elérte, hogy a vállalkozó a mai napig biztosítja a fűtéshez szükséges gőzt.

Az önkormányzat a bizottsági munkába be akarta vonni a lakók képviselőit, de ezzel a lehetőséggel nem kívántak élni. A polgármester folyamatosan eleget tett tájékoztatási kötelezettségének, gondoskodik a távfűtés folyamatosságáról, és azon munkálkodik, hogy a fűtés meg legyen oldva a jövőre nézve.

A fentiek alapján megállapítottam, hogy a panaszolt önkormányzat a törvényekben előírt  kötelezettségeit ellátja, s mivel a panasz megalapozatlan további vizsgálat nélkül elutasítom.

Budapest, 1999. október 26.

Gönczöl Katalin