OBH 6987/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kollár Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

Panaszos 1998. december 3-án a telefontársaságok által felszámított előfizetési díjak alkalmazását sérelmezve fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához. Beadványában előadta, hogy véleménye szerint a telefontársaságok az előfizetési díjért nem nyújtanak ellenszolgáltatást, ezért az előfizetési díj tisztességtelen, ráadásul egyoldalúan meghatározott szerződési feltételnek minősül.
Az ügyben a szerződési szabadság sérelmének gyanúja miatt indult vizsgálat. 

A megállapított tényállás

A panaszos által beküldött számla-másolatokból megállapítottam, hogy a panaszossal szerződéses viszonyban álló mobiltelefon-szolgáltató által megállapított díjtételek között az egyik tétel-csoportot  a havi előfizetési díjak jelentik.
1998. október 27-én  a panaszos beadványával a Gazdasági Versenyhivatalt is megkereste. A Gazdasági Versenyhivatal 1998. november 11-én kelt határozatában úgy döntött, hogy verseny-felügyeleti eljárást nem indít. A határozat megállapította, hogy a közcélú távbeszélő szolgáltatás díjaira a tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény hatálya nem terjed ki. A határozat ugyanakkor azt is kifejtette, hogy a havi előfizetési díj a hálózat fenntartásának költségeire nyújt fedezetet, amely költségek csaknem függetlenek a lebonyolított beszédforgalom nagyságától.  A panaszos jogorvoslati kérelemmel élt, amelyet a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa elutasított. Határozatában a Versenytanács megállapította, hogy a bejelentett vállalkozások  a sérelmezett díjakat jogszabály alapján alkalmazzák, ezért ebben a tekintetben magatartásuk versenycselekménynek nem tekinthető.  

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.

1990. évi LXXXVII. törvény az árak megállapításáról

Melléklet az 1990. évi LXXXII. törvényhez

Hatósági áras termékek

I. Legmagasabb ár

B) Szolgáltatások
 406-22-01-ből	 Koncesszióköteles távbeszélő szolgáltatások díja, a hálózatok összekapcsolásának díja (csatlakozási díj), továbbá a koncesszióköteles távközlési szolgáltatások nyújtásához igénybe vett bérelt vonali szolgáltatások díja	 közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter 

1992. évi LXXII. törvény a távközlésről

9. § (1) Az előfizetői szerződésnek a fogyasztók védelmével, és a szolgáltatás minőségével összefüggő feltételeit a miniszter rendeletben határozza meg.
(2) A távközlési szervezet az általános szerződési feltételeit tartalmazó üzletszabályzatát - szolgáltatása megkezdését megelőzően legalább 45 nappal - köteles megküldeni jóváhagyás céljából a Hírközlési Főfelügyelet részére. A Hírközlési Főfelügyelet - a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség véleményének figyelembevételével - 30 napon belül határoz az üzletszabályzat jóváhagyásáról. Amennyiben a Hírközlési Főfelügyelet a megadott határidőn belül nem határoz, az üzletszabályzat jóváhagyottnak tekintendő.
(3) A távközlési szervezet üzletszabályzatát és a szolgáltatásaiért felszámítható díjait az előfizetők részére hozzáférhető módon köteles közzétenni.

31/1997. (XII. 20.) KHVM rendelet a közcélú távbeszélő szolgáltatások igénybevételének díjáról

A rendelet hatálya

1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a távközlésről szóló 1992. évi LXXII. törvényben (a továbbiakban Tt.) meghatározott - a közcélú távbeszélő szolgáltatásokkal kapcsolatos - előfizetői szerződések és egyes, a közcélú távbeszélő szolgáltatás nyújtása érdekében kötött hálózati szerződések alapján fizetendő díjakra.

4. § Előfizetői szerződés alapján nyújtott szolgáltatásokért
a) havi előfizetési díjat,
b) impulzus alapú díjazás esetében beszélgetési díjat, időalapú díjazás esetében beszélgetési díjként hívásfelépítési (kapcsolási) és forgalmi díjat, illetőleg
c) bérelt vonali szolgáltatásnál egyszeri csatlakozási díjat és havi bérleti díjat
kell fizetni

5. § Az előfizetési és beszélgetési díjak adott évre történő kiszámításának módját és mértékét e rendelet 2. és 3. számú melléklete tartalmazza.

6. § A zártcélú hálózatoknak a közcélú távbeszélő hálózattal való összekapcsolásához igénybe vett, valamint kiterjesztett használatú összeköttetés létesítésére felhasznált bérelt vonali szolgáltatások díja, előfizetői szerződés alapján fizetendő. A bérelt vonali szolgáltatások díját az 1. számú melléklet tartalmazza, függetlenül attól, hogy a szolgáltatást hálózati szerződés vagy bérelt vonali szerződés alapján nyújtják, illetve veszik igénybe.
Havi előfizetési díj

7. § (1) Az előfizetési díj mértéke előfizetői kategóriánként (egyéni és üzleti/intézményi), állomástípusonként (iker- és főállomás), valamint a helyi központ kapcsolási módja (kézi és gépi) szerint különböző lehet.
(2) Az előfizetési díj megfizetése a tárgyhónapban előre esedékes.
(3)

Előfizetési díj csökkent értékű szolgáltatás esetén

8. § (1) A távhívásra nem alkalmas vagy jogszabályban meghatározott szolgáltatási jellemzőktől eltérő alacsonyabb színvonalat nyújtó szolgáltatás (a továbbiakban e rendelet alkalmazásában: csökkent értékű szolgáltatás) esetében a szolgáltató mérsékelt előfizetési díjat állapít meg.
(2) Az (1) bekezdésben említett előfizetési díj mérséklésének mértéke az e rendeletben meghatározott előfizetési díjban foglalt beszélgetési díjak levonása után maradt díjrész legalább 15%-a.
(3) Ha a szolgáltatás-hozzáférési pont működtetéséhez áramforrás szükséges, azt a szolgáltató köteles biztosítani, vagy annak igénybevételéért az előfizető részére - a (2) bekezdésben foglalt díjmérsékléstől függetlenül - átalányt fizetni.
(4) A csökkent értékű szolgáltatás jellemzőinek meghatározását, minősítését, valamint az ilyen szolgáltatásra vonatkozó mérsékelt előfizetési díjat, illetőleg térítési átalányt a szolgáltatók kötelesek üzletszabályzatuk mellékleteként elkészíteni, és azt a Hírközlési Főfelügyelettel e rendelet hatálybalépését követően legkésőbb 1998. június 30-ig, a továbbiakban pedig az ilyen szolgáltatás megkezdését megelőzően legalább 45 nappal előbb jóváhagyatni.
19.§ (1) A helyi koncessziós társaságok a havi előfizetési, a helyi, a helyközi I., valamint a helyközi II. díjzóna beszélgetési díjainak változtatására, annak mértékét indokló számításaikkal együtt javaslataikat minden év szeptember 30-áig kötelesek megküldeni.

4. számú melléklet a 31/1997. (XII. 20.) KHVM rendelethez

b) Előfizetési díj. A rendelet alkalmazásában előfizetési díj minden olyan - forgalomtól nem függő - díj, amelyet előfizetői szerződés alapján a közcélú távbeszélő szolgáltató az előfizető részére a távbeszélő-állomások és alközponti főáramkörök helyi központhoz csatlakozásáért havonta számít fel. Az előfizetési díj magában foglalhat beszélgetési díjat. Ilyen esetben a csatlakozási díj az előfizetési díj és a benne foglalt beszélgetési díj különbsége Az előfizetési díj a végberendezések bérleti díjait nem tartalmazza.

243/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet a távközlési előfizetői szerződésekről

1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a távközlő hálózaton szolgáltatás-hozzáférési pontot létesítő, és azon előfizetői szolgáltatást nyújtó közcélú távközlési szolgáltatókra (a továbbiakban: szolgáltató);
b) a közcélú távközlő hálózat igénybevétele céljából közcélú előfizetői szerződés megkötésére ajánlatot tevő, illetőleg az előfizetői szerződés jogosultjaként szerződő természetes vagy jogi személyekre, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságokra (a továbbiakban: igénylő vagy előfizető).
3. § Előfizetői szerződés alapján igénybe vehető, közcélú távbeszélő szolgáltatásoknak minősülnek az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott alap- és kiegészítő szolgáltatások (a továbbiakban: előfizetői szolgáltatások).

Egyedi előfizetői szerződés

6. § (1) A szolgáltatás-hozzáférési pont létesítésével és azon keresztül igénybe vehető szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos - kizárólagosan az érintett előfizetőre vonatkozó - szerződési feltételeit a szerződő felek egyedi előfizetői szerződésbe kötelesek foglalni.

A szolgáltatás szünetelése

(3) A szünetelés a jogviszony folytonosságát nem érinti. A szünetelés időtartama alatt az előfizető előfizetési díj fizetésére nem köteles.
21. § (1) A szolgáltatók országosan egységes rendszerű tudakozó szolgálatot kötelesek kialakítani és működtetni.

Telefonkönyv

22. § (1) Az Országos Koncessziós Társaság köteles évente telefonkönyveket megjelentetni budapesti és megyei bontásban. Azokban a megyékben, ahol valamennyi primer körzetben azonos helyi koncessziós társaság nyújtja a szolgáltatást, biztosítania kell, hogy a megyei telefonkönyv a (2) bekezdésben rögzített adattartalommal jelenjen meg.
(4) A helyi szolgáltató valamennyi előfizetője részére köteles biztosítani azt a telefonkönyvet, amelyben az előfizető adata szerepel, vagy szerepelhetne.

II. Fejezet

A közcélú mobil rádiótelefon szolgáltatás igénybevételére vonatkozó előfizetői szerződés szabályai
28. § A közcélú mobil rádiótelefon szolgáltatás igénybevételére vonatkozó előfizetői szerződésekre e rendelet 1. §-át, 4-7. §-át, 14-16. §-át, 19-21. §-át értelemszerűen a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a közcélú mobil rádiótelefon szolgáltatás igénybevételére vonatkozó előfizetői szerződés esetében a Tt.-ben említett szolgáltatás-hozzáférési pont létesítése a rádiós hozzáférés lehetővé tételét jelenti;
1. számú melléklet a 243/1997. (XII. 20.) Korm. rendelethez
Közcélú távbeszélő szolgáltatások
1. Alapszolgáltatások
- a közcélú távbeszélő szolgáltatás az állandó helyű szolgáltatás-hozzáférési pontok között lehetővé teszi 0,3-3,4 kHz közötti hangfrekvenciás jelek átvitelét többek között
= távbeszélő beszéd-összeköttetések felépítése és fenntartása,
= legalább 2400 bit/s sebességű modemes adatátvitel (ITU-T "T" és "V" sorozatú ajánlásai) útján;
- a mobil rádiótelefon szolgáltatás földfelszíni rádiótávközlő hálózaton létesített közcélú távbeszélő hálózaton lehetővé teszi a nagy területen szabadon mozgó igénybevevők között nagyfrekvenciás jelek átvitelét, a távbeszélő összeköttetések felépítése és fenntartása útján, továbbá a legalább 2400 bit/s sebességű adatátvitelt.
A hívott előfizető elérése a nemzeti, illetőleg nemzetközi számozási tervben rögzített választási eljárás útján lehetséges.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

9.§ (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.  

Az Alkotmánybíróság a 13/1990. (VI. 18.) AB határozatában kimondta, hogy a szerződési szabadság a piacgazdaság lényegi eleme, amelyet önálló alkotmányos jognak tekint (ABH 1990, 55.). Ennek az önálló alkotmányos jognak a tartalmi elemeit az Alkotmánybíróság a 32/1991. (VI. 6.) AB határozatában fejtette ki és elemezte (ABH 1991, 153-154.).

Az Alkotmánybíróság a szerződési szabadság tartalmi elemeiről és a szerződési szabadság korlátozásának szükségességéről a következőket fejtette ki a 32/1991. (VI. 6.) AB határozatban: 

"A szerződéskötések és a szerződések tartalmi kialakításának a szabadsága az Alkotmány 9. § (2) bekezdéséből is következik. Ez a rendelkezés a vállalkozás és a verseny szabadságának alkotmányos elvét tartalmazza. A szerződési szabadság jogszerű korlátozásának ezek az alkotmányos jogok is útját állják.
A szerződésekbe történő beavatkozás lehetősége és a szerződési szabadságnak a nemzetközi jogösszehasonlításban is felismerhető korlátozása összefügg azzal, hogy az állami szerveknek a szerződésekkel kapcsolatos magatartása a gazdasági élet változásai folytán korunkban világviszonylatban lényegesen megváltozott. Az állam a polgári jogi szerződések fontos tényezőjévé vált. Az állam ma már sok esetben nem ad teljesen szabad teret a felek megállapodásának, hanem törvényekben, rendeletekben meghatározott szabályok útján különféle korlátokat szab a megállapodásoknak és meghatározza a szerződések tartalmát, amelytől a felek nem térhetnek el. A szerződések területén tehát nagy átalakulás megy végbe, a szerződések "közjogiasodnak".
Nemzetközi tapasztalatok egyértelműen mutatják, hogy összgazdasági, továbbá nemzetgazdasági szempontok a szerződési szabadság közérdekű korlátozását esetenként szükségessé teszik. A fejlett kortársi jogrendszerekben ilyen korlátozási területek különösen a versenykorlátozások joga, a kartelljog, a gazdasági erőfölénnyel való visszaélés, a szervezeti egyesülések ellenőrzése, az árszabályozás, a szabványszerződések, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem stb. területei. E szabályozási körökben gyakran kétségessé válik a felek szerződéskötési szabadsága, a szerződések tartalmának a felek részéről történő meghatározása, sőt a szerződések tartalmának változatlanul maradása is."

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat elsősorban annak megállapítására irányult, hogy a telefon-társaságok által egyoldalúan meghatározott előfizetési díjak a Ptk. 201.§-a (1) bekezdésének esetleges sérelme által okoznak-e alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmet. Az országgyűlési biztosok gyakorlatában ugyanis az alkotmányos jogokkal összefüggő objektív sérelem eljárási feltételnek minősül, a panasz ennek hiányában tehát érdemben nem vizsgálható. A panasz érdemi vizsgálatának eredményeként megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányának egyik esete az, amikor az alkotmányos jogokkal kapcsolatos objektív sérelem sem áll fenn. A sérelem hiányának megállapítása szükségszerűen vezet a visszásság hiányának megállapításához, a visszásság hiánya megállapításának alapja azonban nem minden esetben a sérelem hiánya. 
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a havi előfizetési díj alkalmazására a szolgáltatókat jogszabályi rendelkezések jogosítják fel. Az a tény, hogy a szolgáltatók a havi előfizetési díjakat a panaszos által sérelmezett módon " egyoldalúan " állapítják meg, abból adódik, hogy a szolgáltatók - tömeges fogyasztói igények kielégítése céljából - általános szerződési feltételeket állapítanak meg a velük szerződő fogyasztók számára. Az általános szerződési feltételek alkalmazása a modern társadalmak által elfogadott gyakorlat, a jogi szabályozás célja nem is az általános szerződési feltételek széleskörű alkalmazásának visszaszorítása, hanem annak kizárása, hogy az egyoldalúan kialakított szerződési tartalom hátrányos helyzetet teremtsen az előnytelenebb érdekérvényesítési pozícióban lévő fogyasztó számára. A távközlési törvény távközlési szervezet üzletszabályzatának jóváhagyására vonatkozó rendelkezéseinek célja a törvényhez fűzött miniszteri indoklás szerint éppen az volt, hogy a fogyasztók védelme az egységes szolgáltatási színvonal biztosítása mellett jogszabályon alapuló kötelező tartalommal, hatósági jóváhagyással, nagy nyilvánosság mellett érvényesüljön. 
A fent kifejtettek alapján a továbbiakban azt kellet vizsgálni, hogy az előfizetési díj alkalmazását lehetővé tevő jogszabályi rendelkezések nem sértik-e  a Ptk. 201.§-ába foglalt visszterhesség vélelmét.  
A Ptk. e rendelkezése a szerződésekre a visszterhesség vélelmét mondja ki. Kivételes tehát az a szerződés, amelyben a szolgáltatásért ellenszolgáltatás nem jár, azaz amikor a szerződés ingyenes.
Nem érvényesül e törvényi vélelem az olyan szerződés esetében, amelynél a törvény
- fogalmi elemként az ingyenességet határozza meg [ilyenek az ajándékozási [Ptk. 579. § (1)], a haszonkölcsön [Ptk. 583. § (1)] szerződés, az egyoldalú jognyilatkozattal keletkezett kötelmi jogviszony, a közérdekű kötelezettségvállalás [Ptk. 593. § (1)],
- az ingyenességet tekinti elsődlegesnek, amelytől azonban a felek a visszterhességet kikötve eltérhetnek [így a magánszemélyek között létrejött kölcsönszerződés esetén ügyleti kamat csak annak kikötése esetén jár [Ptk. 523. §, Ptk. 232. § (1)],
- az ingyenesség vélelmét mondja ki így a közeli hozzátartozók között létrejött tartási-, illetve életjáradéki szerződés [Ptk. 590. § (1), 591. §], illetve - típusától függetlenül - a hozzátartozók között fedezetlevonó célzattal létrejött szerződésnél [Ptk. 203. § (2)]. Ki kell emelni azonban, hogy a törvény a hozzátartozók egymással kötött szerződései esetére általános érvényű és az ingyenesség vélelmét kimondó szabályt nem tartalmaz, ezért a kivételt képező ügyleteket meghaladóan a visszterhesség vélelme a hozzátartozók egyéb szerződéseire is irányadó (BH1997. 521.).
A visszterhesség törvényi vélelméből következik, hogy ha a felek ettől részben vagy egészben el kívánnak térni, úgy e tekintetben külön meg kell állapodniuk. A visszterhesség vélelmétől való eltéréshez tehát - akár a Ptk. rendelkezésén nyugszik, akár a felek döntésén alapul - kifejezett eltérő tartalmú rendelkezés szükséges.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az előfizetési díjakra vonatkozó jogszabályi rendelkezések az előfizetési díj fogalmának meghatározásával, az üzletszabályzat jóváhagyására vonatkozó szabályozással, valamint a díjak kiszámítására vonatkozó előírások meghatározásával megfelelő módon biztosítják a Ptk 201.§-a által rögzített visszterhesség vélelmének érvényesülését, mindezekre tekintettel pedig nem állítható, hogy a távközlési szolgáltatók által alkalmazott előfizetési díjért azok nem nyújtanak ellenszolgáltatást.
A hírközléspolitikáról szóló 1071/1998. (V. 22.) Korm. határozat a következőket rögzítette: "A közcélú távbeszélő-szolgáltatások díjai újraegyensúlyozását radikálisan fel kell gyorsítani, folyamatosan végre kell hajtani, és legkésőbb 2002-ig be kell fejezni. A díjak újraegyensúlyozásával, a költségalapú díjrendszer kialakításával meg kell szüntetni a keresztfinanszírozás minden formáját. Ennek keretében megváltozik az előfizetési és a forgalmi díjak szerkezete is úgy, hogy az előfizetési díjak nőnek, a forgalmi díjak csökkennek. A forgalmi díjak szerkezetének változásával a helyi hívások díjai nőni, a távolságiaké csökkenni fognak."
A jogszabályi rendelkezéseken nyugvó, az esetleges keresztfinanszírozást is lehetővé tevő díjmeghatározási gyakorlat azonban önmagában nem sérti a visszterhesség vélelmét, hiszen az csupán az egyes költség-elemek átcsoportosítását jelenti, és nem ellenszolgáltatás nélküli díjak felszámítását.
A fent kifejtettekre tekintettel megállapítom, hogy a vizsgált jogszabályi rendelkezéseken alapuló díjszabási gyakorlat -  a vizsgált összefüggésben - alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmet nem okoz.

Budapest, 1999.  szeptember 22.

Dr. Polt Péter