OBH 6973/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása
A panaszos azt kifogásolta, hogy gyermeke, aki a Studio Italia Olasz Iskola tanulója, nem kap diákigazolványt, mert az iskola ilyet nem adhat számára 1998. szeptember 1-jétől.
Mivel a panaszban leírt sérelem összefüggésben van az ifjúság kiemelt védelemhez való jogával (Alk. 16. §) és a művelődéshez való joggal (Alk. 70/F. §), az ügyben vizsgálatot indítottam. Tájékoztatást kértem az oktatási minisztertől, majd a főváros főjegyzőjétől és a Studio Italia Olasz Iskola igazgatójától.

A megállapított tényállás
	Az oktatási miniszter közölte, hogy mindenekelőtt azt kell tisztázni, hogy az iskola közoktatási intézménynek minősül-e, mert csak az ilyen intézmény tanulói jogosultak diákigazolványra.  Az iskola sem az Oktatási Minisztérium, sem a fővárosi főjegyző által vezetett intézményi nyilvántartásban nem szerepel, közoktatási intézményként működési engedélye nincs.
	Az iskola vezetője működésükről a következőképp tájékoztatott: "A Studio Italia Olasz Nyelvi és Szakmai Továbbképző Iskola évek óta foglalkozik érettségizett fiatalok iskolarendszeren kívüli, nappali képzésével. Iskolánk az Országos Képzési Jegyzékben szereplő szakmák oktatását, magas szintű nyelvi képzéssel kombinálva végzi. Képzési ajánlatunkat a Munkaügyi Központok (a Fővárosi Munkaügyi Központon kívül még öt vidéki megyei munkaügyi központ) eddig minden évben elfogadták, Budapesten a 2/1997-es MÜM rendeletnek megfelelően 01-0188-98 számon nyilvántartásba vették intézményünket. Hallgatóink közül a korábbi években is csak azok kaphattak diákigazolványt, akiket tanulmányaikban - mint pályakezdő regisztrált munkanélküli fiatalokat - a Munkaügyi Központok támogattak, a többiek nem. Azonban az 1998/99-es tanévtől kezdve már a Munkaügyi Központok által támogatásban részesülők sem igényelhetnek diákigazolványt, illetve 700 Ft utazási költségtérítést kapnak (tényleges utazási költségük Budapest 30 km-es körzete és Budapest viszonylatában 10.000 Ft-os tétel). Az állami támogatást teljesen nélkülöző, önerőből tanuló diákjaink, pedig semmilyen támogatásra nem számíthatnak, hiszen - szól a hivatalos indoklás - 18. életévüket betöltötték és nem egyetemi hallgatók."
	A válaszhoz csatolt iratokból az állapítható meg, hogy idegenvezető és hostess, valamint irodavezető szakképesítés megszerzésére van lehetőség a Studió Italia Kft.-nél, a Fővárosi Munkaügyi Központ ilyen értelmű tanúsítványt adott ki az intézmény nyilvántartásba vételéről.
	A panaszos gyermeke is ebben a képzésben vett részt. Az intézmény vezetője ugyancsak úgy látja, hogy a náluk tanulókat hátrányos megkülönböztetés sújtja a szakközépiskolák magasabb évfolyamos hallgatóihoz képest, hiszen a tanulók ez esetben is nappali képzésben vesznek részt. Véleménye szerint ez a megkülönböztetés a szektorsemlegesség elvét is sérteni látszik.

A vizsgálat jogszabályi háttere
•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kt.)
•	A diákigazolványról szóló 34/1998. (II.25.) Korm. rendelet és a helyébe lépő 30/1999. (II.15.) Korm. rendelet

A vizsgálat megállapításai
	A Studio Italia Kft. által fenntartott iskola nem minősül közoktatási intézménynek, ilyen működési engedélyt a Kt. 79. §-a szerint nem szerzett, tehát elnevezése ellenére nem iskola, ezért diákigazolványt nem adhatott ki. A diákigazolványra és az ahhoz kapcsolódó, jogszabályban meghatározott kedvezményre csak a tanulói, hallgatói jogviszonyban állók jogosultak. E jogviszonyhoz pedig az szükséges, hogy olyan intézményben tanuljanak, amely a jogszabályokban előírt feltételek, rend szerint működő oktatási intézmény. Ez a megkülönböztetés megítélésem szerint nem minősíthető önkényesnek, tehát nem ütközik a hátrányos megkülönböztetés alkotmányos tilalmába. Tanulói jogviszony csak iskolával állhat fenn. Az iskolán kívüli képzésben résztvevők más feltételek szerint, képzési szerződés alapján tanulnak, a szabályozást tekintve más csoportot alkotnak. A Kt. ugyanakkor lehetővé teszi, hogy bármely jogi személy (tehát Kft. is) létesítsen az erre vonatkozó szabályok szerint közoktatási intézményt.
	Mindezek alapján nem okozott az alkotmányos jogokkal, a művelődéshez és a munkához való joggal, valamint a versenyszabadsággal összefüggő visszásságot az, hogy a Studió Italia Kft. által szervezett iskolán kívüli képzésben résztvevők nem kaptak diákigazolványt.
Ha a panaszos vagy akár maga a Kft. úgy véli, hogy a diákigazolványra jogosultak körét szabályozó jogszabályi rendelkezés alkotmányellenes, ennek megállapítását az Alkotmánybíróságtól kérheti. A jogszabályok ilyen felülvizsgálatára csakis neki van hatásköre.
	Mivel visszásságot nem állapítottam meg, az eljárást intézkedés nélkül lezárom. Tájékoztatom azonban a panaszost és a Studió Italia Kft.-t arról, hogy jelenleg folyik a felnőttképzésről szóló törvény előkészítése, amely az elképzelések szerint az iskola rendszeren kívüli képzésben résztvevők támogatásáról is rendelkezni fog.

Budapest, 2001. május 28.

Gönczöl Katalin