OBH 6966/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László                                                                                                    

Az eljárás megindítása:
	A panaszost - aki egy kft. ügyvezető igazgatója volt - üzlettársai jogellenesen leváltották és az üzemből kizárták. Azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a kft. vezetéséből történt eltávolítása miatt tett feljelentése ügyében a Karcagi Rendőrkapitányság megtagadta a nyomozást. Ismételt feljelentésére a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rfk. nyomozást rendelt el, de azt - a panaszos véleménye szerint érdemi intézkedés nélkül - bizonytalan időre felfüggesztette.
	A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
 
Érintett alkotmányos jogok:
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § /1/ bek.). 
Tulajdonhoz való jog (Alk. 9. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1997. évi CXLIV. törvény a gazdasági társaságokról
47. § (1) A gazdasági társaság bármely tagja (részvényese) kérheti a társaság szervei által hozott határozatok bírósági felülvizsgálatát arra hivatkozással, hogy a határozat e törvény, vagy más jogszabály rendelkezéseibe, avagy a társasági szerződésbe (alapító okiratba, alapszabályba) ütközik.
(2) A gazdasági társaság legfőbb szerve által hozott határozat bírósági felülvizsgálatát - az (1) bekezdés szerinti jogsértésre hivatkozással - a társaság bármely vezető tisztségviselője, illetve a felügyelő bizottság bármely tagja is kezdeményezheti.
(3) A jogsértő társasági határozat bírósági felülvizsgálata iránti keresetet a határozatról való tudomásszerzéstől számított harminc napon belül a gazdasági társaság ellen kell megindítani. A határozat meghozatalától számított kilencvennapos jogvesztő határidő elteltével a határozatot akkor sem lehet megtámadni, ha a perlésre jogosulttal azt nem közölték, illetve arról addig nem szerzett tudomást.
(4) A keresetindítás joga érvényesen nem zárható ki, de nem illeti meg azt a személyt, aki - a tévedés, a megtévesztés és a jogellenes fenyegetés eseteit kivéve - a határozat meghozatalához szavazatával hozzájárult.
(5) A keresetindításnak a határozat végrehajtására halasztó hatálya nincs, de a bíróság a határozat végrehajtását felfüggesztheti. E végzés ellen fellebbezésnek nincs helye.
138. § (1) Az üzletrész átruházása esetén az átruházónak a tagsági jogviszonyból eredő jogai és kötelezettségei az üzletrész megszerzőjére szállnak át.
(2) Az üzletrész átruházása a társasági szerződés módosítását nem igényli.
(3) A tulajdonosváltozást és annak időpontját a tagjegyzékbe (157. §) való bejegyzés végett az üzletrész megszerzője köteles bejelenteni a társaságnak. A bejelentést közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban kell megtenni, és nyilatkozni kell benne a megszerzés tényén kívül arról is, hogy az üzletrész megszerzője a társasági szerződés rendelkezéseit magára nézve kötelezőnek ismeri el.

1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
10. § (1) Bűncselekmény az a szándékosan vagy - ha a törvény a gondatlan elkövetést is bünteti - gondatlanságból elkövetett cselekmény, amely veszélyes a társadalomra, és amelyre a törvény büntetés kiszabását rendeli.

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
(2) Az eljárásban részt vevő személyek az e törvényben meghatározott esetekben és módon kötelesek és jogosultak a bizonyításban közreműködni.
(3) A büntetőeljárásban szabadon felhasználható minden olyan bizonyítási eszköz és bizonyíték, amely a tényállás megállapítására alkalmas lehet; a hatóságok ezeket egyenként és összességükben szabadon értékelik, és ezen alapuló meggyőződésük szerint bírálják el.
61. § (1) A bizonyítás eszközei különösen a tanúvallomás, a szakvélemény, a tárgyi bizonyítási eszköz, az okirat, a szemle, a helyszínelés, a bizonyítási kísérlet, a felismerésre bemutatás és a terhelt vallomása.
(2) Az eljárás során fel lehet használni a bizonyítás olyan eszközeit is, amelyeket az arra illetékes hatóságok - a törvényben meghatározott feladataik teljesítése során - a büntetőeljárás megindítása előtt szereztek meg.
(3) A bizonyítás eszközeinek nincs előre meghatározott bizonyító ereje.
(4) A kétséget kizáróan nem bizonyított tényt a terhelt terhére értékelni nem lehet.
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
137. § (1) A nyomozást fel kell függeszteni, ha
a) a gyanúsított ismeretlen helyen vagy külföldön tartózkodik, és az eljárás a távollétében nem folytatható;
b) a cselekmény elbírálása olyan előzetes kérdéstől függ, amelynek eldöntése bíróság vagy más hatóság hatáskörébe tartozik;
(5) A nyomozás felfüggesztése után csak olyan nyomozási cselekmények végezhetők, amelyek nem a gyanúsított személyével kapcsolatosak. A felfüggesztés tartama a nyomozás határidejébe nem számít be.
(6) A nyomozást folytatni kell, mihelyt a felfüggesztés oka megszűnt. Az (1) bekezdés b) pontja esetében a nyomozást akkor is folytatni kell, ha a hatóság által felhívott érdekelt az előzetes kérdés eldöntéséhez szükséges eljárást a megadott határidő alatt nem indította meg.
138. § (2) A határozatot közölni kell a gyanúsítottal, a feljelentővel és a sértettel.

Megállapított tényállás:
	M.L. panaszbeadványához csatolt, valamint a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőrfőkapitányság Vizsgálati Osztály vezetőjétől beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg:
	A panaszos az M.S. Gabonaipari Kft. ügyvezető igazgatója volt. A cégben a törzstőke 90 %-ának megfelelő üzletrésszel rendelkezett. Az ügyvezetőn kívül két kisebb - 5-5 %-os -üzletrésszel rendelkező tagból álló társaság 1989-ben alakult a kunhegyesi malom működtetésére.	
	M.L. 1996. október 10-én 250 ezer dollár értékben liszt eladására szerződést kötött egy ukrán tulajdonban lévő, Írországban bejegyzett off-shore céggel. A szerződést úgy kötötték, hogy a vevő - a Redpath Investment Company Limited - előfinanszírozás formájában 1996. október 18-ig kifizeti a liszt vételárát, az eladó pedig garanciát vállal arra, hogy amennyiben 1997. február 1-ig nem teljesít, a kft. tulajdonát képező ingatlan és ingóságok 51 %-át a vevő tulajdonába adja. M.L. későbbi beadványai szerint rész-szállításokat teljesített, ugyanakkor a vevő nem fizette ki a vételárat.
	A panaszos a fenti szerződés alapján 1997. február 7-én üzletrész átruházási szerződést írt alá, amely szerint a tulajdonában lévő 31,5 millió forint névértékű üzletrészből 17,15 millió forint névértékű üzletrészt 50 millió forintért eladott a Redpath Ltd.-nek és ezzel a Redpath Ltd. a társaság törzstőkéjének 49 %-os tulajdonosává és a társaság tagjává válik. Az új tagjegyzéket a panaszos 1997. szeptember 9-én bejegyzés végett megküldte a Fővárosi Cégbíróságnak.
	A Redpath Ltd. és a kft. egyik tagja - D.I. - 1997. szeptember 18-ára összehívta a társaság taggyűlését, ahol a panaszost kizárták a kft. tagjainak sorából, azzal az indoklással, hogy tevékenységével és a társaságra nézve nyilvánvalóan előnytelen szerződések kötésével  a társaság létét súlyosan veszélyeztette, a felvett hitellel nem számolt el a társaság felé. Ügyvezető igazgatóvá D.I.-t választották meg. A panaszos a közgyűlés szabálytalan összehívása és az ugyancsak szabálytalanul elfogadott határozatok megsemmisítése érdekében bírósághoz fordult.
	1997. október 6-án a kft. új ügyvezetője megbízott egy őrző-védő céget a malom őrzésével, akik megakadályozták a panaszos belépését az üzem területére.
	A panaszos a fentiek miatt 1997. október 10-én feljelentést tett a Karcagi Rendőrkapitányságon. Feljelentésében sérelmezte a taggyűlés szabálytalan összehívását, ügyvezető igazgatói posztjáról történt leváltását, továbbá azt, hogy az új vezetés megakadályozta belépését az üzembe és az ott kialakított szolgálati lakásába. Kérte a rendőrség közreműködését, hogy a cég jogos vezetőjeként visszakerülhessen a malomba. A Rendőrkapitányság Bünügyi osztálya 1997. november 13-án 1476/1997.bü. számú határozatával a Be. 127. § (1) bekezdés a) pont I. fordulata alapján - mivel a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény - a nyomozást megtagadta. M.L. a határozat ellen nem élt panasszal.
	A panaszos birtokvitás ügyében Kunhegyes Város jegyzőjéhez fordult, aki a rendelkezésre álló adatok és a malomban tartott helyszíni szemle alapján, 1997. november 7-én kelt 3990-3/1997. sz. határozatával a kérelmet elutasította. A jegyző megállapította, hogy a malomban üzemszerű termelés folyik. A megkérdezett dolgozók és az új ügyvezető igazgató azt nyilatkozták, hogy a panaszos nincs kitiltva az üzemből, csak az üzem vezetését nem láthatja el. A szolgálati lakás átadásáról bemutatták a panaszos írásbeli nyilatkozatát. A jegyző felhívta a panaszos figyelmét arra, hogy a határozat megváltoztatását a Karcagi Városi Bíróságtól kérheti. A panaszos a határozatot átvette, de megváltoztatását nem kérte, így az jogerőre emelkedett. 
	Az ukrán cég képviselője, akit időközben ügyvezetővé választottak, 1997. november 20-án eladta a malmot.  A panaszos pert indított az adásvételi szerződés érvénytelenségének megállapítására.
	A panaszos - miután előzőleg a főkapitányhoz fordult - 1998. április 18-án a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőrfőkapitányságon feljelentést tett csalás és okirathamisítás miatt, mert jogosulatlanul eladták a kft.-t. A főkapitányság Vizsgálati Osztálya 82/1998.bü. számon elrendelte a nyomozást. A nyomozó hatóság 1998. október 12-én a Be. 137. § (3) bekezdés a) pontja alapján a nyomozás felfüggesztéséről határozott, mert megállapították, hogy a céget jogosulatlanul értékesítő V.S. ukrán állampolgár külföldön tartózkodik. A határozat elleni panaszt a Karcagi Városi Ügyészség B.385/1998. számú határozatával 1998. november 9-én elutasította.
 	A nyomozó hatóság 2000. március 2-án a Be. 139. § (1) bekezdés a) pont első fordulata alapján - mivel a cselekmény nem bűncselekmény - megszüntette a nyomozást. A határozat indoklásában kifejtették, hogy a panaszos üzletrészének megvásárlását követően a társasági szerződés módosítására irányuló kérelmet a Cégbíróságon benyújtották. A panaszos ugyan később megtámadta a kizárásáról döntő taggyűlési határozatot, de az ügyben eljáró bíróság csak 1997. december 16-án hozott végzésében függesztette fel annak végrehajtását. Ennek következtében a malom értékesítésének időpontjában - 1997. november 20-án - az értékesítést végzők még nem rendelkeztek információval arról, hogy az ukrán fél nem kerül tagként bejegyzésre.
	M.L. a nyomozást megszüntető határozat ellen nem élt panasszal.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos által feljelentett cselekmény elbírálása során a rendőrség a feljelentő által rendelkezésre bocsátott adatok alapján megalapozottan minősítette a cselekményt polgári jogi jogvitának. A Karcagi Rendőrkapitányság a hatályos jogszabályok alapján járt el, amikor megállapította, hogy a feljelentett cselekmény - az ügyvezetői beosztásból történt kizárás - nem bűncselekmény.
	A bűncselekmény gyanújával kapcsolatos adatok mérlegelését a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5.§ (1) bekezdése a nyomozó hatóságok, illetve az ügyészség, vádemelés esetén pedig a bíróság hatáskörébe utalja, minthogy a tényállás tisztázását az eljáró hatóságok feladatává teszi. Az országgyűlési biztos nem bírálhatja felül az eljáró szerveknek a bizonyítás körében tett intézkedéseit és a bizonyítékok mérlegelésével összefüggő érdemi döntéseit. A bizonyítékokat újra nem értékelheti, vizsgálata csak arra terjedhet ki, hogy a hatóság a jogszabályoknak, végső soron az Alkotmánynak megfelelően járt-e el, a hatóságok intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása okozott-e alkotmányos visszásságot. Olyan adat nem merült fel vizsgálatom során, amely arra utalt volna, hogy a nyomozó hatóság átlépte a mérlegelési jogkör alkotmányos korlátait. 
	A malom eladását követően, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőrfőkapitányságon tett feljelentés elfogadásáról és annak alapján a nyomozás elrendeléséről a nyomozó hatóság törvényes hatáskörének megfelelően döntött. Tekintettel arra, hogy a feljelentett ukrán állampolgár nem tartózkodott Magyarországon, jogszerű volt a nyomozás felfüggesztéséről hozott határozat is.
	A rendelkezésre álló adatok szerint a panaszos hitelt vett fel a külföldi cégtől, amelyet nem vagy csak részben ellentételezett áruszállítással. A beadványból és a mellékelt iratokból nem állapítható meg, hogy a panaszos eleget tett-e elszámolási kötelezettségének. A polgári jogviták eldöntése a polgári bíróság hatáskörébe tartozik, ezért a rendőrség nem sértett jogszabályt azzal, hogy nem lépett fel a panaszos tulajdonosi jogainak helyreállítása érdekében.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A panaszos a nyomozó hatóságok érdemi határozatai ellen nem élt panasszal, birtokvitája ügyében pedig a jegyző határozatának megváltoztatása érdekében nem fordult bírósághoz, tehát jogorvoslati lehetőségeit nem merítette ki.  
  	 Mindezekre tekintettel megállapítottam, hogy a panaszos alkotmányos jogai -  ideértve az Alkotmány 2. § /1/ bekezdésében megállapított jogállamisághoz kapcsolódó tisztességes eljáráshoz való jogot is -  nem szenvedtek sérelmet.

	A fentiek alapján a panasz ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot lezárom.
	
Budapest, 2000. november 27.

Gönczöl Katalin