OBH 6961/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőségtől a Budapest VI.-VII. kerületi Rendőrkapitánysághoz intézkedésre megküldött, szabálysértésre vonatkozó bejelntése alapján tett intézkedésekről  nem  tájékoztatták.
	A panaszban foglaltakra figyelemmel alkotmányos jogok sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a rendőrkapitányságtól távbeszélőn, a Budapest VI. kerület Terézváros jegyzőjétől   írásban felvilágosítást kértem.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog ( Alkotmány. 2.§ /1/ bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1968. évi I. törvény  a szabálysértésekről
	8/A. § Sértett az, akinek jogát, vagy jogos érdekét a szabálysértés sérti vagy veszélyezteti. A sértett jogai megilletik azt az államigazgatási feladatot ellátó szervet is, amely a feladatkörébe tartozó érdek oltalmából a feljelentést tette.
	29. § (1) Szabálysértés miatt első fokon - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi jegyző jár el.
	46. § (1) Ha az eljárás alapjául szolgáló cselekmény elbírálására más szerv jogosult, a szabálysértési hatóság az ügyet ehhez haladéktalanul átteszi.
	68. § (1) A szabálysértési hatóságnak az ügy érdemében hozott első fokú határozata ellen az elkövető, valamint a sértett fellebbezhet. Aki kártérítést kért vagy a kárigényét bejelentette, illetőleg akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz, a határozat őt érintő része ellen ugyancsak fellebbezéssel élhet.
1977. évi I.. törvény a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról
	Tv. 4. § (1) A közérdekű bejelentés olyan körülményre, hibára vagy hiányosságra hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja. Felhívhatja a figyelmet olyan magatartásra, vagy tényre is, amely jogszabályba ütközik, vagy ellentétes a szocialista erkölccsel, a szocialista gazdálkodás elveivel, illetőleg más módon sérti vagy veszélyezteti a társadalom érdekét.
	Tv. 6. § Ha a közérdekű bejelentést, illetőleg javaslatot nem az elintézésre hivatott szervhez tették meg, azt nyolc napon belül oda át kell tenni. Az áttételről a bejelentőt, illetve javaslattevőt egyidejűleg értesíteni kell.

A vizsgálat megállapításai:
	Panaszos 1998. szeptember hónapban bejelentéssel fordult a Pest Megyei Fogyasztásvédelmi Felügyelethez. Bejelentése szerint Vácon, Verőcén több vendéglátóipari egységben olyan kannás bort árusítanak, amelynek minősége kifogásolni valót hagy maga után. A bejelentés azt is tartalmazta, hogy a budapesti Nyugati pályaudvaron működő játékteremben fiatalkorúak játszanak.
Ez utóbbi  résszel kapcsolatban a  Pest Megyei Fogyasztásvédelmi Felügyelet arról tájékoztatta panaszost, hogy azt illetékességből  a Budapest VI.-VII. kerületi Rendőrkapitányságnak intézkedésre megküldte.
	A rendőrkapitányság a távbeszélőn történt tájékozódásra azt a felvilágosítást adta, hogy  az  oda  érkezett  iratot, mivel az   önkormányzati   hatáskörbe   tartozó  szabálysértés 
gyanújára utalt, rövid úton, iktatás nélkül az illetékes önkormányzathoz áttette, így a játéktermek fokozottabb ellenőrzésére nem is intézkedtek. Az áttételről a bejelentőt nem értesítették.
	A Budapest VI. kerület Terézváros jegyzője arról tájékoztatott, hogy az önkormányzat szabálysértési hatóságához ilyen tartalmú bejelentés nem érkezett, ezért sem intézkedésre, sem a panaszos tájékoztatására nem kerülhetett sor.    
Fentiek szerint az ügyirat elkallódott, esetleges felkutatása reménytelen. Az ügyben tényleges, érdemi intézkedés  nem történt.
	A beadvány ismeretének hiányában nem lehet kétség kívül eldönteni azt, hogy az tartalma szerint közérdekű bejelentésnek, szabálysértési feljelentésnek vagy csak egyszerű közlésnek, tájékoztatásnak minősült-e. A kérdés azért bír jelentőséggel,  mert közérdekű bejelentés esetén a rendőrségnek a panaszost az áttételről az 1977. évi I.. törvény értelmében tájékoztatnia kellett volna. Szabálysértés esetén a törvény ilyen kötelezettséget ugyan nem ír elő, de a jogállamiság elvéből levezethető korrekt, tisztességes eljárás követelményeként a tájékoztatás elvárható. Az irat rendőrségen történt iktatásának elmaradása magával vonta azt, hogy további sorsa követhetetlenné vált, az esetleges intézkedés és a panaszos tájékoztatásának elmulasztása nem ellenőrizhető és nem kérhető számon. Ez a jogállamiságot és jogbiztonságot érintően visszásság kialakulására vezetett.  Ennek ellenére az  összes körülmény alapján a tájékoztatás elmaradását és az iratkezelési mulasztást ez esetben olyan csekély súlyúnak itélem meg, hogy  a vizsgálatomat ajánlás nélkül zárom le.  Szükségesnek tartom azonban a Budapest VI.-VII. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjének figyelmét felhívni arra, hogy hasonló esetek megelőzése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, beosztottaitól követelje meg az ügyviteli fegyelem betartását.

Budapest, 1999. szeptember  27.

Dr. Polt Péter