OBH 6930/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása
	Az Első Magyar Vidéki Nőegylet - a JPTE Személyügyi Szervező Szak II., III. évfolyamának megbízásából - az országgyűlési biztoshoz 1998. december 1-jén érkezett beadványában azt sérelmezte, hogy az oktatási miniszternek 1998. augusztus 28-án írt panaszára és segítségkérésére 1998. november 24-ig választ nem kapott. (A panasz a Pécsi Janus Pannonius Tudományegyetem /JPTE/ Bölcsészettudományi Kar Felnőttképzési és Közművelődési Tanszéke szervezésében indított kecskeméti kihelyezett tagozat megszüntetését kifogásolta.)
	Mivel a panaszolt sérelem összefüggésben állt alkotmányos jogokkal, az országgyűlési biztos az 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) szerint még 1999-ben  vizsgálatot indított. Tájékoztatást kért az oktatási minisztertől.

A vizsgált alkotmányos jogok
•	A jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, tisztességes eljáráshoz való jog: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam". (Alkotmány 2. § (1) bek.)
•	A panaszhoz való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." (Alkotmány 64. §)

Az alkalmazott jogszabályok
•	A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. törvény
10. § (1) A közérdekű bejelentések és javaslatok vizsgálatában és elintézésében eljáró és közreműködő szervek kötelesek az ügy érdemi vizsgálása érdekében haladéktalanul megtenni a szükséges intézkedést.
(2) A közérdekű bejelentéseket, illetőleg javaslatokat általában harminc napon belül el kell bírálni.
(3) Ha a vizsgálat előreláthatólag hosszabb ideig tart, erről a bejelentőt (javaslattevőt) harminc napon belül tájékoztatni kell, az elintézés várható időpontjának közlésével.
11. § (1) Az elintézésre hivatott szerv a vizsgálat befejezésekor a tett intézkedésről vagy annak mellőzéséről köteles a bejelentőt (javaslattevőt) írásban haladéktalanul értesíteni. Az állásfoglalás indokait is közölni kell.
(2) Az írásbeli értesítés mellőzhető, ha az elintézésről a bejelentőt (javaslattevőt) szóban tájékoztatták és a tájékoztatást tudomásul vette.

A vizsgálat megállapításai
1)	Az oktatási miniszter az országgyűlési biztos 1999. június 1-jei megkeresésére többszöri sürgetés után 2001. július 13-i, 27874/2001. számú levelében válaszolt. Válaszában ismertette, hogy a felsőoktatási intézmények székhelyükön kívül végzett képzése miatt felmerült problémák megoldására a tárca milyen intézkedéseket tett. A válasz érdemi részét e jelentéshez mellékelem. (A panaszos ugyanis választ a miniszterhez írt levelére nem kapott.)
	Ebből megállapítható, hogy a jövőben az Országos Felsőoktatási Felvételi Iroda által kiadott hivatalos Felsőoktatási Felvételi Tájékoztatóban közzé kell tenni a "kihelyezett tagozat" székhelyét is, és az ilyen képzéshez előzetes engedélyt kell (1993: LXXX. tv. - felsőoktatási törvény - 11/A. §). Ezzel megelőzhető a panaszban közölt, az akkreditáció hiányából származó és ezzel a szolgáltatást igénybe vevő jogbiztonságát sértő helyzetek, annál inkább, mert a válaszban említett 2000. évi XCVII. tv. meghatározta a székhelyen kívüli képzés fogalmát is (felsőoktatási törvény 124/E. § v) pont) úgy, hogy a székhelyen kívüli konzultációs központ is ilyennek minősül.
	Az magától értetődik, amire a miniszteri válasz utolsó bekezdése felhívja a figyelmet, hogy tudniillik a jogállamban minden állami szerv, a miniszter is, csak a hatásköre keretein belül intézkedhet. Éppen ezért kellett - helyesen - a székhelyen kívüli oktatás törvényi szabályozását kezdeményeznie a miniszternek. Az esetleges jogsértéskor ugyanis már a törvény rendelkezése alapján léphet fel.

2)	Az oktatási miniszter - aki a felsőoktatási intézmények felett a törvényességi felügyelet gyakorlására jogosult - azzal, hogy a hozzá írt beadványra nem válaszolt,  a panaszosnak, az Alkotmány 64. §-ában deklarált panaszjoggal összefüggésben visszásságot okozott. Ez annak ellenére így van, hogy a beadvány tárgyát képező ügyben valóban intézkedett. A jogállamisághoz, a jogbiztonsághoz (Alk. 2. § (1) bek.) hozzátartozik, hogy az állampolgárok a kérelmeikre érdemi választ kapjanak, tehát olyat, hogy az a kérdésre adott világos nyilatkozat legyen, akár kedvező az számukra, akár nem. E kötelezettséget az 1977. évi I. törvény előírja.
	Az előbbiekhez képest másodlagos az, hogy ha az országgyűlési biztos kap a megkeresésére késedelmes választ, hiszen az ilyen jellegű panasznál a megkeresés célja elsődlegesen az, hogy a miniszter az állampolgár hozzá küldött beadványára reagáljon. Ettől függetlenül viszont a megkeresés  késedelmes teljesítése akadályozta az országgyűlési biztost a vizsgálat lefolytatásában, ami szintén az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben okozott visszásságot.

A hasonló visszásságok elkerülése érdekében felkérem az oktatási minisztert, gondoskodjon arról, hogy a minisztériumban a panaszokat a törvényben előírt eljárás szerint intézzék, továbbá hogy az országgyűlési biztos és általános helyettese megkereséseit ésszerű határidőn belül teljesítsék.
Kérem a Minisztert, hogy a fenti kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról és intézkedéséről az Obtv. 21. § (2) bekezdése szerint 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2001. augusztus 24.

Takács Albert