OBH 6776 /1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos a MÁV alkalmazásában álló házaspár meghatalmazott védőjeként fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában azt sérelmezte, hogy a házaspárral szemben az Országos Rendőr-főkapitányság volt Központi Bűnüldözési Igazgatósága (ORFK KBI) által folytatott nyomozás során a férj munkaköri leírásának megkérése alkalmával közölték a munkáltatóval a gyanúsítás tárgyát képező bűncselekményt, továbbá azt, hogy a házaspár a bűncselekmény elkövetését beismerte. A   jogi képviselő azt is sérelmezte, hogy az ORFK KBI a nyomozati iratok közül  egy lefoglalási határozatot is megküldött a MÁV-hoz.  Az átiratban foglaltak alapján a MÁV Rt a vezető beosztású feleséggel szemben rendkívüli felmondást alkalmazott, az ugyancsak vezető beosztású férj  vezetői megbizatását azonnal felfüggesztette. Mindez  egzisztenciálisan és morálisan negatívan érintette védenceit.
	A panaszban foglaltak alapján felmerült  a jogállamiság és jogbiztonság követelményének, valamint az ártatlanság vélelme és a jóhirnévhez való jog sérelmének gyanúja. Ezért  az ügyben vizsgálatot rendeltem el. A vizsgálat keretében a legfőbb ügyészt a rendőri intézkedés indokoltságának, jogszerűségének véleményezésére, a MÁV Rt. vezetőjét az üggyel kapcsolatos dokumentumok megküldésére, a Fővárosi Főügyészség vezetőjét az ügyben  tett intézkedésekre vonatkozó tájékoztatásadásra kértem fel.

Érintett alkotmányos jog:
	Ártatlanság vélelme (Alkotmány 57. §  /2/ bek.)
	Jóhirnévhez való jog (Alkotmány 59. § / 1 / bek.)
	Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog ( Alkotmány. 2.§ /1/ bek. )

Alkalmazott jogszabály:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
	3. § (1) Senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.
	118. § A büntető ügyekben eljáró hatóságok az állami szervekhez, a társadalmi szervezetekhez és a gazdálkodó szervezetekhez megkeresést intézhetnek.
40/1987. BM Utasítás  a bűnügyek rendőrségi nyomozásáról
	353. A büntető ügyben eljáró hatóság állami és helyi önkormányzati szervet, köztestületet, gazdálkodó szervezetet, alapítványt, közalapítványt és társadalmi szervezetet kereshet meg tájékoztatás adás végett, s ennek teljesítésére legfeljebb 30 napos határidőt állapíthat meg. A megkeresett - ha a törvény másként nem rendelkezik - köteles a megkeresést teljesíteni, illetőleg a teljesítés akadályát közölni.

A vizsgálat megállapításai:
	Az ORFK KBI Vizsgálati Főosztálya 61/1998. szám alatt, 1998. júnis 19-én elrendelt nyomozásban a panaszt előterjesztő védő ügyfeleit, a férjet a Btk. 252. § /1/ bekezdésbe ütköző  vesztegetés vétségével,  a feleséget ugyanezen bűncselekmény bűnsegédi  minőségben történt elkövetésével gyanúsította meg. 1998. június 22-én történt gyanúsítotti kihallgatásukat követően az ORFK KBI vezetője a MÁV Rt. vezérigazgatóját tájékoztatta a folyamatban levő nyomozásról, a bűncselekmény elkövetésének a gyanúsítottak által történő beismeréséről, egyben kérte a férj munkaköri leirásának megküldését.  Az  átirathoz   mellékelték  a   bűncselekmény  elkövetésének   bizonyítására szolgáló,  beszélgetést tartalmazó két mini magnetofon-kazetta lefoglalásáról készített határozatot. A szóban lévő megkeresés  hatására a vezető munkakört betöltő feleségnek felmondták állását, a férjnek  pedig felfüggesztették vezetői megbizatását, és arra pályázatot írtak ki.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a házaspár részéről a munkajog szabályai szerint előterjesztett egyeztetési kérelmek alapján a MÁV Rt. a rendőrségi átirat hatására meghozott munkáltatói intézkedéseket  - kölcsönös megegyezések alapján  -később módosította. Ennek eredményeként megállapodtak abban is, hogy a büntetőügy jogerős lezárásáig anyagi hátrány nem éri a panaszt előterjesztő védő ügyfeleit. A férj munkaviszonya   időközben - kölcsönös megegyezés alapján -   mégis  megszűnt.
	 Megkeresésem alapján a legfőbb ügyész helyettese arról tájékoztatott, hogy  a jelen panaszt hivatalunkhoz előterjesztő ügyvéd 1998. július 27-én a Fővárosi Főügyészséghez benyújtott panaszában - egyebek mellett - már kifogásolta, hogy a nyomozó hatóság megkereste a MÁV Rt-t mint munkáltatót és közölte a büntetőeljárás tényét. A Fővárosi Főügyészség a panaszt elutasította arra hivatkozva, hogy a nyomozást végző rendőri szerv azért kereste meg a gyanúsított férj munkáltatóját, mert az eljárás lefolytatásához  szükséges volt a gyanúsított munkaköri leírásának és az alkalmazását bizonyító egyéb dokumentumoknak a beszerzése.
	A legfőbb ügyész helyettese egyetértett azzal, hogy a megkeresés indokolt volt. A munkáltató által megküldött iratok a Be. 83. §-a szerinti bizonyítási eszköznek minősültek, így beszerzésük szükséges volt. Megállapította azonban, hogy a sérelmezett megkeresés az annak okaként megjelölt tárgyon indokolatlanul túlterjeszkedve tartalmazott adatokat, vagyis azt a körülményt, hogy kitől, milyen okból és milyen összegű pénz jogsértő átvételére merült fel az alapos gyanú. Ugyancsak indokolatlan volt közölni a munkáltatóval, hogy a gyanúsított férj a bűncselekmény elkövetését beismerte. Semmi nem alapozta meg azt sem, hogy a megkeresésben a gyanúsított feleségére vonatkozóan is közölték a munkáltatóval a bűncselekmény elkövetése alapos gyanújának meglétét.
A legfőbb ügyész helyettese rámutatott arra is, hogy a MÁV Rt-nek ezen közlések nélkül is eleget kellett volna tenni adatszolgáltatási kötelezettségének, továbbá arra is, hogy ha a nyomozó hatóság  a  gyanúsított  férj munkaköri leírásán túl, bizonyítékként felhasználható 
okiratok megküldését is szükségesnek tartotta, úgy azt a nyomozás adatainak indokolatlan részletezése nélkül, a bekérni szánt iratok konkrét megjelölésével kellett volna kérnie.
	Tekintettel arra, hogy a Fővárosi Főügyészség panaszt elutasító határozatában nem jelezte az ORFK KBI-nak  ezeket a kifogásokat, továbbá azért, hogy hasonló esetek ne forduljanak elő, a legfőbb ügyész helyettese felhívta a Fővárosi Főügyészt a szükséges intézkedések megtételére. A felhívásra a  Fővárosi Főügyészség Nyomozásfelügyeleti Osztály vezetője  1999. június 3-án kelt levelében észrevételezte az ORFK KBI jogutód szervezete vezetőjének a feltárt helytelen gyakorlatot  - többek között azt - hogy a büntetőeljárások során történő megkeresések nem tartalmazhatnak olyan konkrét adatot, melyek a nyomozás tárgyával és irányával kapcsolatos érdemi információkra vonatkoznak. Kérte, hogy ismertesse beosztottaival a helyes eljárási módot.
	A legfőbb ügyész helyettesének tájékoztatását és intézkedését elfogadtam.
	Megállapítottam, hogy a rendőrség eljárása és a büntetőeljárás alá vont házaspárral szemben alkalmazott hátrányos munkáltatói intézkedések között  okozati összefüggés állt fenn. Ezért a rendőrség eljárása miatt sérült a  szóban forgó házaspár jogállamiság és jogbiztonság követelményéhez, valamint ezekhez szorosan kapcsolódó ártatlanság vélelméhez és a jóhírnévhez fűződő joga.
	Megállapítottam azt is, hogy az átiratot elkészítő rendőrségi beosztott felelősségét  menti a vezetői jóváhagyás. Az ORFK KBI vezetője és az átiratot nevében aláíró főosztályvezető  ma már nincs rendőrségi állományban. Erre tekintettel fegyelmi eljárást nem kezdeményeztem az ügyben.
	Megállapítottam továbbá, hogy - figyelemmel a gyanúsítottként kihallgatott házaspár jogos érdekeire - a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményét megsértette a Fővárosi Főügyészség is akkor, amikor a gyanúsítottak védőjének panaszát elutasító, 1998. szeptember 21-én kelt határozatában nem észlelte, hogy az ORFK KBI a MÁV Rt-nek címzett megkeresésében olyan adatokat is közölt a munkáltatóval, amely indokolatlan  volt.  Figyelemmel arra, hogy vizsgálatom során - megkeresésem alapján - a legfőbb ügyész helyettese mindezt észlelte és felhívta a Fővárosi Főügyész figyelmét arra, hogy a konkrét ügyben és a jövőre nézve is tegye meg a szükséges intézkedéseket, az ügyészi szervnek ajánlást nem tettem. 
	Az ORFK KBI által megvalósított alkotmányos visszásság jövőbeni megszüntetése, illetve elkerülése érdekében azonban - élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.21.§ /1/  bekezdésében írt jogommal, kezdeményezem, hogy az Országos Rendőr-főkapitányság vezetője tegyen intézkedést arra, hogy a bűnügyi megkeresések országos szinten, valamennyi rendőri nyomozó hatóságnál egységesen készüljenek és ne tartalmazzanak a jogállamiság, jogbiztonság, valamint az ártatlanság vélelméhez és a jóhírnévhez fűződő jog csorbulására alkalmas adatokat.

Budapest, 1999. október 28.

Gönczöl Katalin