OBH 6746/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a  Hajdú-Bihar megyei rendőri  szervek nem tesznek meg mindent azért, hogy ismert lakcímmel és munkahellyel rendelkező, jogerősen szabadságvesztésre elitélt személlyel szemben végrehajtsák a bíróság által kibocsátott elfogatóparancsot. Ez hozzájárul ahhoz, hogy a bíróság más ügyben nem tud e személlyel szemben eljárni
	A beadványban foglaltak alapján felmerült  az  alkotmányos jogok sérelme, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Ennek során  a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjétől az eset kivizsgálását és a megállapításokat alátámasztó dokumentumok megküldését kértem.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság jogbiztonsághoz  való jog ( Alkotmány. 2.§ /1/ bek. )

Alkalmazott jogszabály:
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
	33. § (1) A rendőr a további intézkedés megtétele céljából elfogja és az illetékes hatóság elé állítja azt,
a) akit szándékos bűncselekmény elkövetésén tetten értek;
b) aki ellen külön törvény vagy nemzetközi szerződés alapján elfogatóparancsot adtak ki, vagy akinek személykörözésben az elfogását rendelték el;
c) akinek őrizetbe vételét, előzetes letartóztatását rendelték el, vagy akinek ideiglenes kényszergyógykezelését, illetőleg elmeállapotának megfigyelését rendelték el;
d) aki az őrizetbe vétel, az előzetes letartóztatás, a szabadságvesztés vagy az elzárás végrehajtása során megszökött, vagy a fogvatartás helyéről engedéllyel eltávozva oda nem tért vissza, illetőleg, aki az ideiglenes kényszergyógykezelés, az elmeállapotának megfigyelése, a kényszergyógykezelés, a kényszergyógyítás vagy a javítóintézeti nevelés alól magát kivonta;
e) akinek előállítását külön törvényben meghatározott feltételek alapján elrendelik.
	34. § (1) A rendőr az elővezetést elrendelő határozatban megjelölt személyt az abban megjelölt helyre kíséri vagy oda útba indítja. A büntetőeljárás során elrendelt elővezetésre a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (Be.) rendelkezései az irányadók.
	(2) Ha az elővezetés másként nem teljesíthető, az elővezetett személyt a Rendőrségen a szükséges ideig - legfeljebb 12 óra időtartamra - vissza lehet tartani. A visszatartás időtartamának számítására az előállításra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
	(3) Az elővezetés elrendelésének törvényességéért az elrendelő a felelős.
	36. § (1) A Rendőrség a bűncselekmény elkövetésével alaposan gyanúsítható vagy az eltűnt személy, tárgy felkutatására, továbbá ismeretlen holttest azonosítására körözést rendelhet el.

A vizsgálat megállapításai:
	Panaszos 1996. május 28-án a 33. számú főutvonalon bekövetkezett, halálos áldozatokat is követelő közlekedési baleset során a vétlen gépkocsi utasaként súlyos, életveszélyes sérüléseket szenvedett Az ügyben a Nyíregyházi Bíróság elött folytatnak büntetőeljárást, de eddig még I.. fokú itéletet sem tudtak hozni. A baleset okozója sorozatosan nem jelenik meg a kitűzött tárgyalásokon, a lakcímére küldött idézések rendre "ismeretlen helyen tartózkodik" jelzéssel érkezik vissza.
	Panaszos szerint ennek az az oka, hogy az illetőt 1998. február hó végén jogerősen végrehajtandó szabadságvesztésre itélték, melynek letöltésére két esetben is halasztást kapott. Ezt követően a büntetés letöltésére nem jelentkezett, ezért vele szemben 1998. június 30-án elfogatóparancsot adtak ki. Az elfogatóparancs nem került végrehajtásra, pedig panaszos is  ismeri a személy lakcímét és munkahelyét is.
	Az ügyben megkeresett Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője arról tájékoztatott, hogy a megyei rendőri szervek az elfogatóparancs alapján a személyt két ismert lakcímén is keresték, de feltalálni nem sikerült. Végül az illetőt szintén kereső Borsod-Abaúj -Zemplén Megyei Rendő-főkapitánysággal való együttműködés során 1998. november 17-én elfogták. A rendelkezésre álló adatok szerint az elfogott  jelenleg jogerősen kiszabott szabadságvesztés büntetését tölti büntetésvégrehajtási intézetben. Az elfogatóparancsot kiadó bíróság az elfogásról értesítést kap, így a további eljárásnak nincs akadálya.
	A kapott tájékoztatás szerint a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság az illetővel szemben további bűncselekmények miatt is folytat eljárást, ezért az elfogás késedelme  nem rendőri mulasztás, hanem az illető hatóság elöli bújkálásának erdménye.
	Vizsgálatom során állampolgári jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg, ezért eljárásomat lezártam.

Budapest, 1999. július 30.

Dr. Polt Péter