OBH 6733/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna
Dr. Kiss László

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a szomszédságában üzemelő étterem és panzió működésével kapcsolatos bejelentéseire sem a XVIII. kerületi Önkormányzat jegyzője, sem a kerületi rendőrkapitányság nem intézkedett hathatósan. A panaszos állítása szerint a panzió "bordélyházként" működött.

Az érintett alkotmányos jogok:
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

Az alkalmazott jogszabályok:
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
•	1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
•	1994. évi XXXIV. törvény a rendőrségről
•	4/1997. (I. 22.) Kormányrendelet az üzletek működéséről

A megállapított tényállás:
	A XVIII. kerületi Önkormányzat jegyzője 1997 májusában működési engedélyt adott az Interspan-Stal Bt. részére étterem (melegkonyhás vendéglátóipari üzlet) és panzió működtetésére. 
Az étterem szomszédságában lakó panaszos és a környék lakói több ízben kérték mind a jegyzőt, mind a kerületi rendőrkapitányságot, hogy tegyék meg intézkedéseiket a célból, hogy az étterem és panzió zajos működése,  hajnalig tartó nyitvatartása ne zavarja a környéken lakók éjszakai pihenését.
A többszöri bejelentést követően a polgármesteri hivatal helyszíni szemlét tartott.

I.) A jegyző két eljárásban foglalkozott a bejelentésekkel.
1.) A panaszos - több környékbeli lakóval együtt - 1997 júliusában bejelentést tett a kerületi rendőrkapitányságon. A bejelentés alapján a rendőrség helyszíni ellenőrzést tartott. Az ellenőrzés során megállapították, hogy a bejelentés tartalma megfelel a valóságnak, ezért csendháborítás szabálysértése miatt feljelentést tettek a szabálysértési hatóságnál. A hatóság két ízben idézte az üzletvezetőt és a rendőri helyszínelés alkalmával a helyszínen tartózkodó alkalmazottat, akik azonban egyik időpontban sem jelentek meg. Ezt követően a hatóság a szabálysértési eljárást megszüntette, miután a cselekmény elkövetésétől számított 6 hónap (elévülés) eltelt.
2.) A jegyző az éttermet és a panziót a lakossági bejelentések alapján - miután a vendéglátó egységben engedély nélkül zenés szórakozóhelyet és drinkbárt működtettek - 90 napra ideiglenesen bezáratta a kormányrendelet 8. § (1) és (2) bekezdése alapján, azonnali végrehajthatóság kimondásával. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal a határozatot - a fellebbezés elutasítása mellett - helyben hagyta. A Bt. 2000. februárjában működési engedélyét visszaadta.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a jegyzőtől, akinek válaszából kiderült, hogy az ingatlan tulajdonosa bérleti szerződést kötött egy másik Bt-vel. A polgármesteri hivatal  ennek a Bt-nek a részére 2000 februárjában melegkonyhás vendéglátó üzlet működését engedélyezte. 

II.) A XVIII. kerületi Polgármesteri Hivatal 1999. március 10-én feljelentést tett a kerületi rendőrkapitányságon az Interspan-Stal Bt. kül- és beltagjai, valamint alkalmazottai ellen a Btk. 195. § (2) bekezdés szerinti kiskorú veszélyeztetése és a Btk. 205. § (19 és (2) bekezdése szerinti üzletszerű kéjelgés elősegítése bűncselekmények alapos gyanúja miatt. A feljelentésre azért került sor, mert a panaszos bejelentette az önkormányzatnál, hogy a Bt. által működtetett Texas étterem emeletén lévő panzió nyilvánosházként működik és a prostitúcióra utaló  tevékenység a környékbeli lakók és kiskorú gyermekeik szeme láttára történik.
A 158-722/1999.bü. szám alatt elrendelt nyomozás során, 1999. március 19-én a nyomozók ismételten kihallgatták az önkormányzat által megnevezett tanúkat. Megállapították, hogy a feljelentéshez képest időközben megváltozott a helyzet, mert az Interspan-Stal Bt. 1999. február 16-án leadta a működési engedélyét az önkormányzatnál és a vendéglőt bezárták. A szomszédok a korábbi, prostitúcióra utaló tevékenységet nem tapasztalták, a rendőrség által tartott helyszíni ellenőrzések a feljelentésben foglaltakat nem erősítették meg. A gyanúsítottként kihallgatott korábbi bérlők elmondták, hogy amikor nem voltak vendégeik, az épületet időnként szexfilmek forgatásához adták bérbe és a szomszédok az akkor látottakat érthették félre. Tekintettel arra, hogy a nyomozás adatai alapján bűncselekmény elkövetése nem volt megállapítható, a Be. 139. § (1) bekezdés b) pontjára tekintettel 2000. február 2-án megszüntették a nyomozást. 

A vizsgálat megállapításai
I. 1.) A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a szabálysértési eljárás során az önkormányzat több mulasztást követett el. A kerületi rendőrkapitányság feljelentése 1998. júliusában érkezett a polgármesteri hivatalhoz. Ehhez képest az első tárgyalást az idézettek távolléte miatt csak októberben tartották meg. A második tárgyalást 1999. februárjára tűzték ki, a feljelentésben megjelölt cselekmény elkövetésétől számított 6 hónap elmúltával. Adat arra vonatkozóan nem állt rendelkezésemre, hogy az idézéseket mikor postázták. A feljelentés beérkezését követő harmadik hónapra szóló idézés indokolatlanul hosszú idő akkor, amikor a törvény értelmében hat hónap áll rendelkezésre a hatósági intézkedésre. A második idézésben megjelölt tárgyalási napot azonban már nemcsak helytelenül hosszú idő múlva jelölték meg, hanem ennek eredményeként az eljárás egyértelműen meghiusult. Amennyiben az október 2-i tárgyalás meghiúsulását követően azonnal kiküldi a hatóság a második idézést, és az még az eljárás megindulásának évére szól, esetleg meghozható lett volna az érdemi döntés.
A polgármesteri hivatal más részlegein ezen  étterem és  panzió működésével kapcsolatban ez idő alatt eljárás volt folyamatban. Így a csendháborítás elkövetésének megállapításához a szükséges adatokat minden további nélkül házon belül beszerezhette volna a szabálysértési hatóság az elévülési időn belül. 
A polgármesteri hivatal elhúzódó eljárásával az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsággal és az ezzel szorosan összefüggő tisztességes eljáráshoz való joggal kapcsolatban visszásságot eredményezett. Figyelemmel arra, hogy a mulasztásban megnyilvánuló visszásságot már nem lehet orvosolni, a konkrét ügyben ajánlást nem teszek.
2.) A jegyző az étterem és panzió működésével kapcsolatos eljárása során több intézkedést is tett.
A kerületi rendőrkapitányság már 1997 novemberében azzal tette át a panaszos bejelentését, hogy tapasztalatuk szerint a vendéglátó egység az éjszakai működésével több esetben zavarta a lakók nyugalmát, ezért javasolta a nyitvatartás esetleges korlátozását. A polgármesteri hivatal ezt követően helyszíni ellenőrzést tartott. A jegyzőtől kapott információkból ezen eljárás eredményét nem tudtam megállapítani.  
A vendéglátó egység üzemelésével kapcsolatban egy évvel később, 1998 júliusában ismételten eljárás indult. A jegyző a tényállás tisztázása érdekében helyszíni szemlét tartott, majd felkérte a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőséget a kereskedelmi egység zajkibocsátási határértékének megállapítására. Erről tájékoztatta a panaszost. 
A vendéglő és panzió ideiglenes bezárását elrendelő határozatot a jegyző hónapokkal később hozta meg, mint ahogy a panaszosok meghallgatásukkor a panzió működését kifogásolták. Az Áe 15. §-a 15. § (1) értelmében az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
A jegyző elhúzódó eljárásával, továbbá hogy a környék lakói huzamos időn túl nem tudták rendeltetésszerűen használni lakásukat (éjszakai pihenésükben zavarta a zajos működés) az  Alkotmány 13. § (1) bekezdésében rögzített tulajdonhoz fűződő és az Alkotmány 18. §-ban biztosított egészséges környezethez való alkotmányos  jogokkal, valamint az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsággal és az ezzel szervesen összefüggő tisztességes eljárással kapcsolatban visszásságot okozott. A jegyző a határozat meghozatalával azonban saját hatáskörében orvosolta a visszásságot, ezért a konkrét ügyben ajánlást nem teszek.
A jegyző arról tájékoztatott, hogy a panaszos szomszédságában más üzemeltetőnek csak melegkonyhás vendéglátó üzletre adott ki működési engedélyt. Tájékoztatott arról is, hogy vizsgálatom ideje alatt bejelentés érkezett most már az új üzemeltető ellen, szinte azonos tartalommal az előzőkével, azaz éjszakai hangoskodás, fülsiketítő zene miatt. A bejelentést a jegyző továbbította az üzemeltető telephelye szerint az eljárásra illetékes hatóságnak, intézkedésre. A jegyző arról informált, hogy a csendháborítás szabálysértésének megállapítása mellett az illetékes hatóság pénzbüntetést szabott ki az üzemeltetővel szemben.

II. A panaszos által tett bejelentések alapján a XVIII. kerületi Rendőrkapitányság a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény rendelkezéseinek megfelelően minden esetben intézkedett. A csendháborítás miatt tett bejelentéseket követően a helyszínre rendőrjárőrt küldtek. Kezdetben figyelmeztetést alkalmaztak. A későbbiekben a hatáskörrel rendelkező szabálysértési hatóságnál szabálysértési feljelentést tettek. Az önkormányzat által tett büntető feljelentés alapján megindították a nyomozást, amely azonban eredménytelenül zárult, tekintettel arra, hogy az önkormányzat időközben a vendéglőt bezáratta és emiatt a vendégforgalom megszünt.  
A rendőrség eljárása a hatályos jogszabályoknak megfelelt, a rendelkezésükre álló törvényes eszközök felhasználásával minden szükséges intézkedést megtettek a környék nyugalmának helyreállítása érdekében. Intézkedéseikről, illetve a büntetőeljárás keretében hozott érdemi határozatokról a panaszost - aki maga is a rendőrség állományába tartozik - a jogszabályoknak megfelelően tájékoztatták.
Mindezek alapján a rendőrség munkájával kapcsolatban a panaszos alkotmányos jogaival összefüggő jogsértést vagy mulasztást nem állapítottam meg. 
	Az eljárásom alatt 2000. november 16-án tartott helyszíni szemle alapján megállapítottam, hogy a panaszos szomszédságában álló ingatlanon jelenleg csak  vendéglő üzemel, ott zeneszolgáltatás nincs. Zajforrásként legfeljebb a rádió használatát lehet megjelölni. 
Figyelemmel a hosszan tartó eljárásra, továbbá arra, hogy a panaszolt üzemeltető működése megszűnt, a vele szembeni eljárásokkal kapcsolatban megállapított súlyos visszásságokat a jegyző saját hatáskörében orvosolta, ajánlást nem teszek. Szükségesnek tartom a jegyző figyelmét felhívni arra, hogy a jövőbeni szabályos eljárások érdekében mind az eljárási, mind az anyagi jogi szabályokat tartsa meg és tartassa be, különös tekintettel a szabálysértési törvényben meghatározott elévülési határidőre.

Budapest, 2000. december 7.

Gönczöl Katalin