OBH 6702/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése 
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

A Kossuth  Rádió "Magyarországról jövök" című, 1998. november 13-ai adásából értesültem arról, hogy Egercsehiben egy italozó életmódot folytató házaspárnak a negyedik gyermeke égési sérüléseibe belehalt. Felmerült annak a gyanúja, hogy a polgármesteri hivatal nem tett semmit a tragédia megelőzésére, ezért az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében rögzített élethez és emberi méltósághoz való jog, valamint a 67. §-ban rögzített gyermeki jogok érintettsége miatt hivatalból vizsgálatot indítottam. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (továbbiakban Obtv.) 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Heves Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az ügyet vizsgálja ki. Az önkormányzat tevékenységét a közigazgatási hivatal, a gyámhatósági  feladat-és hatáskörök ellátását pedig a megyei gyámhivatal vizsgálta. A vizsgálat során a helyszínen meghallgatták az önkormányzat polgármesterét, igazgatási előadóját valamint áttekintették a kiskorúakkal kapcsolatos iratokat.

A megállapított tényállás

A család 1997-ben költözött Egerből Egercsehibe. A négy kiskorút az Eger Megyei Jogú Város Gyámhatósága veszélyeztetettként tartotta nyilván a szülők italozó életmódja miatt. Amikor a család elköltözött, a gyámhatóság nem küldte meg az iratokat  Egercsehibe, és nem tájékoztatták a jegyzőt az illetékesség változásáról.
A kiskorúak 1998. januárja óta rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesültek. A család ezenkívül az apa munkanélküli jövedelempótló támogatásából és a családi pótlékból élt. 1998. május 11-én a szomszédok bejelentést tettek a jegyzőnek arról, hogy a szülők agresszivitása, alkoholizálása veszélyezteti a kiskorúakat és kérték intézkedését. A jegyző május 20-ra beidézte a szülőket, akik az idézés átvétele ellenére nem jelentek  meg. Ezután a jegyző további intézkedést nem tett. A legkisebb gyermek 1998. november 2-án tisztázatlan körülmények között meghalt. Az öt éves kislány beleesett a forró ételbe, a szülők csak a halál beálltát követően - erősen alkoholos állapotban - hívtak orvost. A polgármesteri hivatal a többi kiskorút ugyanazon a napon ideiglenes hatállyal elhelyezte a Heves Megyei Önkormányzat Gyermek- és Ifjúsági Otthonába. A határozatot a polgármester írta alá.
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. tv. szerint a települési önkormányzatoknak 1997. november 1-től kötelező ellátnia a gyermekjóléti szolgáltatást. A gyámhivatal 1998. februári és április felmérésének eredményeként megállapította, hogy - számos önkormányzattal együtt - az Egercsehi Önkormányzat sem hozta létre a gyermekjóléti szolgálatot. A közigazgatási hivatal 1998 májusában törvényességi észrevételt tett az Egercsehi Önkormányzatnak. Egercsehi polgármestere elmondása szerint ekkor értesült arról, hogy az önkormányzatnak működtetni kell ilyen szolgálatot. 1998 nyarán a környező községekkel együtt társulást szerettek volna létrehozni e célra, de a megbeszélések eredménytelenül zárultak. 1998. szeptember 25-én sikerült a Pétervásárai Városi Önkormányzattal megállapodást kötni, mely szerint az ottani gyermekjóléti szolgálat látja el e tevékenységet Egercsehiben is. A megállapodás október 15-én lépett hatályba. A családgondozó személyesen október 21-én látogatott el a községbe és találkozott a társintézmények vezetőivel (jegyző, iskola, óvoda, védőnő).  Az iskolában az igazgató és a gyermekvédelmi felelős említést tett az ügyben érintett gyerekekről, de nem tájékoztatták a családgondozót arról, hogy súlyos veszélyeztetettség állna fel, amely azonnali, halaszthatatlan beavatkozást igényelne.  Az általános iskola igazgatója és a gyermekvédelmi felelős utólag írásban nyilatkozott arról, hogy ők már tavasszal felhívták a jegyző figyelmét a gyermekekre. Az önkormányzatnál azonban erre vonatkozó írásbeli dokumentumok nem találhatók.

Az érintett alkotmányos jogok és a  vizsgálat megállapításai

Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése a Magyar Köztársaságban minden ember számára biztosítja az élethez való jogot. Az Alkotmánynak ez a rendelkezése az állam részérôl nem csupán e jog megsértésétôl való tartózkodás kötelezettségét jelenti, hanem azt is, hogy e jog biztosítását, az emberi élet védelmét az adott társadalmi közegben tevékenyen is elô kell mozdítania. Az emberi élet tevôleges állami védelmét szolgálja olyan büntetô, polgári és közigazgatási jogszabályok meghozatala és végrehajtása, amelyek az emberi életet mások tevékenységétôl vagy tevékenységének eredményétôl óvják /58/1994.(XII.14.)AB./. Ennek alapján a települési önkormányzat jegyzőjének kötelessége, hogy a gyermekvédelmi törvényben előírtakat úgy hajtsa végre, hogy a gyermekek életét más - esetlegesen a szülők - tevékenységétől is megóvja.
 A gyermek ember, akit minden olyan alkotmányos alapvetô jog megillet, mint mindenki mást, de ahhoz, hogy a jogok teljességével képes legyen élni, biztosítani kell számára az életkorának megfelelô minden feltételt felnôtté válásához.  Ezért az Alkotmány 67. § (1) bekezdése a gyermek alapvetô jogairól szól, egyidejűleg a család (szülôk), az állam és társadalom alapvetô kötelezettségeit megszabva. E kötelezettségek: a gyermek védelme és a róla való gondoskodás. Közelebbrôl pedig a gyermek megfelelô testi, szellemi, erkölcsi fejlôdésének biztosítása. A testi fejlôdés biztosítására vonatkozó kötelességek a tartás, gondozás. A szellemi, erkölcsi fejlôdés lehetôvé tétele a nevelés megválasztásával [Alkotmány 67. § (2)] a világnézeti, vallási, kulturális, művészeti, tudományos oktatásának biztosításával, családi légkör kialakításával történik. Minthogy azonban a gyermek védelme és a róla való gondoskodás nemcsak a család alkotmányos kötelessége, hanem az államé, a társadalomé is, ez a szülôi felügyelettel összefüggésben úgy értelmezendô: ha a gyermeknek nincs vagy a szülôi kötelességeket nem teljesítô szülôje van, akkor helyettük az államnak kell helytállania. Ez ad a jogalkotó államnak lehetôséget a törvényes beavatkozásra, és kötelezi az államot közvetlen helytállásra (tartás) a védelem és gondoskodás feladatára (büntetô rendelkezések, állami gondozásba vétel). Amíg tehát az Alkotmányban megfogalmazott állampolgári alapjogok esetében az állam részérôl általában a passzivitás az elvárható magatartás, addig a gyermek jogai védelmében a családot, közelebbrôl a szülôt terhelô alkotmányos alapkötelezettségek esetén az államot aktív magatartásra kötelezi az Alkotmány 67. § (1) bekezdése, kifejezett kötelezettségeket állapítva meg számára. (995/B/1990.ABH.)
A jegyzőnek tudomása volt arról, hogy a gyermekeket a szülők bántalmazták, gondozásukat nem látták el megfelelően. A gyermekek sokszor nem kaptak enni, ők maguk és ruházatuk is piszkos, gondozatlan volt. Ennek ellenére nem tett semmilyen gyámhatósági intézkedést. A jegyző a feladatkörébe tartozó kötelezettségét megszegte.
Az önkormányzat késedelmesen hozta létre az alapellátást biztosító gyermekvédelmi intézményt, a gyermekjóléti szolgálatot. A polgármesteri hivatalban gyámhatósági ügyeket előkészítő ügyintéző nem volt. A  gyermekek nem kapták meg az önkormányzattól azt a segítséget, amely a gyermekvédelmi törvény alapján megillette volna őket, és amely esetleg védelmet adott volna a súlyosan veszélyeztető szülői magatartással szemben. 
A fentiek alapján az önkormányzat és a jegyző is visszásságot okozott az Alkotmány 67-§-ban rögzített gyermeki jogokkal összefüggésben.
A vizsgálat tapasztalatai azt mutatták, hogy a jegyző és az önkormányzat mulasztása nem hozható ok-okozati összefüggésbe a halálesettel.
A jegyző fegyelmi felelősségre vonását - a mulasztás ellenére - nem kezdeményezhetem, mivel közszolgálati jogviszonya az Egercsehi Önkormányzatnál megszűnt.

Ajánlás

Az Alkotmány 67. §-ban rögzített  gyermeki jogokkal összefüggésben okozott visszásságra tekintettel ajánlással fordulok Egercsehi Önkormányzatának polgármesteréhez, valamint a szociális és családügyi miniszterhez.
1. Felkérem a polgármestert, hogy a képviselő-testület a polgármesteri hivatal szervezetét úgy alakítsa, hogy a gyámhatósági ügyek előkészítése a jövőben  megfelelő legyen. Ezt vagy önálló ügyintézővel, vagy a feladatkörök jobb szervezésével oldják meg.
2. A gyámügyi feladatok felügyeletét ellátó szociális és családügyi minisztert felkérem,  végezzen felmérést  arra vonatkozóan, hogy a gyermekjóléti szolgálatokat a települési önkormányzatok létrehozták-e, a szolgálat létrehozását elmulasztó önkormányzatokkal szemben pedig a szükséges intézkedéseket tegye meg.

Budapest, 1999. január 29.

Gönczöl Katalin