OBH 6669/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Nagy Erzsébet
A vizsgálat megindítása:

A panaszos Harta Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének működését és több ügykört érintően, jogsértőnek minősített eljárását kifogásolta.

Mivel a panasz - az eljárást kezdeményező gyermekei önkormányzati étkeztetési díja tekintetében - összefüggésbe hozható az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogbiztonság elvével, valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való joggal, az ügyben vizsgálatot indítottam.

Tekintettel arra, hogy a képviselő-testület működése, rendeletei és határozatai törvényességi ellenőrzési vizsgálatára az illetékes közigazgatási hivatal vezetője rendelkezik törvényi felhatalmazással, a vizsgálat lefolytatása a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal bevonásával történt meg.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A panaszos sérelmezte, hogy mint szülő nem kapta meg betekintésre az iskola pedagógiai programját arra való hivatkozással, hogy még nem fogadta el a testület.
Ezzel szemben a Ráday Pál Közös Fenntartású Intézmény pedagógiai programjának pénzügyi vonzatát - első olvasatban - Harta Nagyközség Képviselő-testülete 1998. május 21-én zárt ülésen tárgyalta.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) 12. § (3) bekezdése értelmében a választópolgárok - a zárt ülés kivételével - tekinthetnek be az ülésről készült jegyzőkönyvbe és az ahhoz tartozó előterjesztésekbe.

A képviselő-testület azt követően a pedagógiai programot 1998. június 23-án nyílt ülés keretében tárgyalta és fogadta el. Az ülés idejét, helyét, napirendjét a helyben szokásos módon (hirdetőtábla és a helyi televízió) kihirdették.

Az oktatási intézményben folyamatosan működik a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény rendelkezései szerint létrehozott, a szülők jogainak érvényesítése, kötelességeik teljesítése érdekében létrehozott szervezet, mely az iskola valamennyi érintett szülőjét képviseli.

Az elfogadott pedagógiai program az intézményvezetőnél tekinthető meg.

A vizsgálat mindezek alapján nem állapított meg törvénysértést a pedagógiai program elfogadása és nyilvánosságra hozatala során.

Amellett, hogy a jelen vizsgálat nem hivatott annak megállapítására, hogy a Harta Nagyközségben működő kábeltelevízió szolgáltatási engedélye megfelel-e a hatályos jogszabályi előírásoknak - egyezően a közigazgatási hivatal vezetőjével - a panaszosnak azt a javaslatot teszem, hogy keresse meg ezzel kapcsolatban az ügyben hatáskörrel bíró Országos Rádió és Televízió Testületet.

A panaszos felvetette azt is, hogy a helyi önkormányzat jegyzője nem rendelkezik a munkakör betöltéséhez szükséges, törvényben előírt iskolai végzettséggel.
Ezzel szemben a vizsgálat megállapította, hogy a jegyző képesítése és szakmai gyakorlata megfelel a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 8. § (1) bekezdésében meghatározottaknak. Így 1985. július 10. óta rendelkezik a végzettségét tanúsító Államigazgatási Főiskolán szerzett igazgatásszervezői oklevéllel, a hosszú idő alatt megszerzett szakmai gyakorlat mellett.

A panaszos sérelmezte azt is, hogy az önkormányzathoz benyújtott panaszai ügyében nem hoznak határozatot. Így a fellebbezés lehetőségét nem biztosítják számára.

A vizsgálat - az országgyűlési biztosnál panaszolt ügyekre is figyelemmel - azt állapította meg, hogy a panaszos sem Harta Nagyközség Képviselő-testületéhez, jegyzőjéhez, sem a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatalhoz nem fordult olyan kérelemmel önkormányzati, illetve hatósági ügyben, amelyben a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény, vagy az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény alapján határozattal, jogorvoslati lehetőség biztosításával kellett volna dönteni.

Fentiekben részletezett ügykörökben, illetve panaszok esetén az országgyűlési biztosnak hatásköre nincs. Ugyanakkor hatáskörébe tartozó kérdésként vizsgálta azt a problémát, mely szerint a panaszos és az önkormányzat között vita van a gyermekétkeztetés térítési díja tekintetében.

Az önkormányzat biztosítja a törvényben szabályozott 50%-os normatív kedvezményt azok részére, akik igénybe veszik az egész napos gyermekétkeztetést, de nem szabályozta az önkormányzat azt az esetet, amikor az ebédet nem veszik igénybe, mint ahogy a panaszos gyermekei étkeztetésénél többnyire jellemző.

Az üggyel összefüggésben szabályozást tartalmazó 133/1997. (VII. 29.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdése értelmében iskolai étkeztetésben részesülhet az a tanuló is, aki a napközit nem veszi igénybe. Az étkezések közül az ebéd külön is igényelhető. Nem szól azonban a központi jogszabály az ilyen esetben igénybe vett tízórairól, mely a panaszolt ügyben a vita tárgyát képezi.

Ezért helyesen járt el a közigazgatási hivatal vezetője, amikor arra hívta fel a március hónapban lefolytatott vizsgálata során a jegyző figyelmét, hogy ha külön szolgáltatásként az önkormányzat tízórait biztosít a napközit igénybe nem vevő gyermeknek, annak feltételeit, térítési díját helyi rendeletében szabályoznia kell. 

A Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője ezen intézkedésével az Alkotmányban biztosított jogbiztonsághoz való jog érvényre jutását szolgálta, mely alapot teremthet az ügyben érdemi határozat meghozatalára, s egyben fellebbezési, azaz jogorvoslati jogosultság gyakorlására a panaszos, de egyéb érintettek vonatkozásában is.

A vizsgálat megállapította, hogy a helyi önkormányzat napirenden tartja a gyermekétkeztetés kérdését és határidőre, június 30 napjáig  eleget tesz a törvényességi felhívásban foglalt rendeletalkotási kötelezettségének.

Tekintettel arra, hogy a közigazgatási hivatal részéről ezáltal intézkedés történt, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogbiztonság elvével, valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való joggal összefüggésben fennálló alkotmányos visszásság kiküszöbölése érdekében, az ügyben ajánlást nem teszek.

Jelen vizsgálatról a panaszost, valamint az érintett szerveket az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 19. §-a alapján eljárva értesítem.

Budapest, 1999. július 15.

Dr. Polt Péter