OBH 6587/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Varga Zs. András

I. Az eljárás megindítása és elméleti alapja

	Az Országgyűlési Biztosok Hivatalához az elmúlt évek folyamán panaszok érkeztek a felsőoktatási intézmények által, a hallgatók részére nyújtható állami és intézményi pénzbeli támogatások, juttatások késedelmes átutalásával kapcsolatban.
	A KSH adatai szerint az elmúlt években folyamatosan növekedett a felsőoktatási intézmények hallgatóinak aránya. Az 1990/91. tanévben az ország összes, egyetemi és főiskolai szintű képzésben részt vevő hallgatóinak 98,9%-a részesült valamilyen formában rendszeres állami támogatásban (ebből 52,7% volt a tanulmányi ösztöndíjban és 34,4% a rendszeres pénzbeli szociális támogatásban részesülők aránya). Az 1996/97. tanév során a hallgatók 99,2%-a szerzett jogosultságot valamilyen állami vagy intézményi támogatásra, illetve kedvezményes szolgáltatásra. Ez az arány 1998-ban 96,3% volt. Az említett statisztikai adatok önmagukban is demonstrálják az átfogó vizsgálat tárgyát képező kérdéskör relevanciáját.
	A hallgatók emberi és állampolgári jogainak helyzetét feltáró átfogó vizsgálat szükségességét - ahogy azt már az OBH 6030/1997. számú ügy kapcsán is megállapítottuk -, többek között a magyar társadalomban végbemenő átrétegződési folyamatok is indokolttá tették. Az ilyen irányú társadalmi folyamatok következtében, napjainkban sok család anyagi és szociális értelemben véve - hátrányos helyzetbe került. A hátrányos helyzet megfogalmazás alatt nem kulturális elmaradottságból, a képességek, illetve a teljesítőképességek hiányából eredő állapotot kell érteni, hanem egy olyan objektív, szociális és gazdasági tényezők által befolyásolt helyzetet, amelynek kialakulása társadalmi folyamatok káros hatásaira vezethető vissza, többek között: létminimum alatti alacsony jövedelem, gyengébb munkaerő-piaci pozíció, munkanélküliség, család vagy ép család hiánya, beteg rokkant szülők, stb.
	A veszélyeztetettséget előidéző tényezők elsősorban a fiatalok körülményeiben fejthetnek ki káros hatásokat. A házasságról, a családról és a gyámságról szóló, 1952. évi IV. törvény [továbbiakban: Csjt.] a rokonok eltartása körében kötelezi a szülőt nagykorú gyermekének tartására, ha a gyermek választott életpályára való felkészülést szolgáló és szükséges - főiskolai vagy egyetemi - tanulmányokat folytat. A Csjt. szabályai szerint, a felsőfokú képzési rendszerben továbbtanuló - munkaképes - nagykorú gyermek, tanulmányai folyamatos végzése esetén, csak akkor és olyan mértékben részesülhet tartásdíjban, ha és amennyiben a tartásra kötelezett saját tartásán felül azt megfizetni képes. Azonban azáltal, hogy a tartásra kötelezettek rossz, illetve hátrányos vagyoni, jövedelmi, kereseti viszonyaik miatt képtelenek nagykorú és továbbtanuló gyermekeik felsőfokú tanulmányait és az ezzel együtt elkerülhetetlenül felmerülő költségeket, kiadásokat (kollégium, albérlet, jegyzetek, utazás, stb.) finanszírozni, megakaszthatják a társadalmi integráció folyamatát és a megfelelő karrier kialakulását. A családi kapcsolatok sajátos jellegéből eredően, a nagykorú gyermek maga is köteles a főiskolai és egyetemi tanulmányait a tőle elvárható legjobb eredménnyel végezni annak érdekében, hogy a jogszabályokban biztosított kedvezményeket (állami, társadalmi ösztöndíj, pénzbeli szociális segély, kollégiumi ellátás stb.) kiérdemelje, s ezzel a szülői tartás terheit enyhítse. Nem hagyható figyelmen kívül az a tény sem, hogy ma a felsőoktatási hallgatók nagy része nem rendelkezik olyan állandó és biztos megélhetést nyújtó önálló jövedelemmel, amely elegendő fedezetet tudna nyújtani tanulmányai végzéséhez, lakhatása biztosításához, azaz a szülői tartás terheinek csökkentéséhez. Ezek a körülmények pedig összességükben a hallgatók esélyeinek különbözőségét eredményezik.
	A hallgatók személyiségének optimális kibontakozásához, a képességeik kifejlesztéséhez, a hivatásra, illetve a szakmai életre való felkészítésükhöz elengedhetetlenül szükség van a társadalmi integráció egyenlő esélyeinek megteremtésére, valamint a társadalmilag kialakult esetleges szociális veszélyhelyzet negatív hatásainak csökkentésére.
	A felsőoktatásról szóló, 1993. évi LXXX. törvénnyel [továbbiakban: Ftv.] - valamint a hozzá kapcsolódó kormányrendeletekkel - kialakított támogatási rendszernek éppen az a célja, hogy a jogszabályban biztosított, különböző pénzbeli vagy természetbeli hozzájárulásokkal, támogatásokkal, kedvezményes szolgáltatásokkal - ezek megfelelő időben történő kifizetésével - mérsékelje vagy redukálja a hallgatók esélyeinek különbségeit. Átfogó vizsgálatunk során ezért áttekintettük a vizsgálatra kijelölt felsőoktatási intézmények támogatási struktúráját, így különösen a hallgatók részére nyújtható állami és intézményi támogatások, juttatások megállapításának elveit, feltételrendszerét, jogcímeit, mértékét, időtartamát, az odaítélés módját, az elbírálás eljárási szabályait (a jogorvoslati és az ellenőrzési lehetőségeket) a támogatások, hozzájárulások átutalásának rendjét, időpontját, késedelmének okait. Ezzel kapcsolatban megvizsgáltuk az egyes érintett állami felsőoktatási intézményeknek, a hallgatói támogatások és fizetendő díjak egységes intézményi rendszerét tartalmazó szabályzatát.
	Az átfogó vizsgálatunk kiterjedt az oktatás területére vonatkozó nemzetközi emberi jogi dokumentumokban vállalt kötelezettségek gyakorlati érvényesülésének áttekintésére, különösen az oktatásban alkalmazott megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló egyezményben - amelynek kihirdetése Magyarországon az 1964. évi 11. törvényerejű rendelettel történt - vállalt állami alapjogvédelmi kötelezettségek megvalósulására. Az Egyezmény 3. Cikkének c.) pontja rögzíti a részes államok kötelezettségvállalását arra nézve, hogy a tandíjak terén, az ösztöndíjak odaítélése és a tanulók bármilyen más formában történő segélyezése terén, továbbá a külföldi tanulmányokhoz esetlegesen szükséges engedélyek és könnyítések megadása terén nem engedélyezik, hogy állampolgáraikat a hatóságok megkülönböztetett elbánásban részesítsék, kivéve az érdemek, illetve a szükségletek alapján.
	A vizsgálat előkészítése 1999 első felében kezdődött. Az átfogó vizsgálat négy állami felsőoktatási intézményre terjedt ki. A vizsgálat alá vont intézmények kiválasztása véletlenszerűen, több kritérium alapján történt. A kiválasztás során elsődlegesen a panasszal érintett intézményeket vettük alapul. További lényeges szempontokat jelentett az egyetem - főiskola, főváros - vidék, illetőleg az intézmények nagysága alapján történő elhatárolás.
	A vizsgálatunk megállapításai a magyar felsőoktatási intézményhálózat átalakítását megelőző állapotokat tükrözik.
	Az átfogó vizsgálat során előre bekértük és tanulmányoztuk a vizsgálat alá vont felsőoktatási intézmények működési rendjét meghatározó alapdokumentumot, a szervezeti és működési szabályzatot. Az elemzések - minden esetben azonos szempontrendszer alapján valósultak meg - különösen a hallgatókra vonatkozó pénzügyi szabályzatok rendelkezéseinek áttekintésére terjedtek ki. A vizsgálati eredmények rögzítése, az egyes intézmények sajátosságaira tekintettel, a vizsgálat alapját képező releváns kérdéskör - a hallgatói juttatások késedelmes átutalása - aspektusából történt.

A vizsgálatban az OBH következő munkatársai vettek részt:
Egyed Edina		külső munkatárs
Dr. Németh Andrea 	jogász (OBH)
Dr. Somosi György	jogász (OBH)
A vizsgálatot Egyed Edina vezette.
	A felsőoktatási intézmények hallgatói számára nyújtandó támogatások és juttatások késedelmes átutalásának okait feltáró vizsgálat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 16.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazáson alapult.

II. A vizsgált alkotmányos elvek és jogok
•	A jogállamiság és ezen belül a jogbiztonsághoz fűződő jog: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2.§ (1) bekezdés]
•	A tulajdonhoz való jog: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jog." [Alkotmány 13.§ (1) bekezdés]
•	Az ifjúság érdekeinek védelméhez való jog: "A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit." [Alkotmány 16.§]
•	A jogorvoslathoz való jog: "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekeit sérti." [Alkotmány 57.§ (5) bekezdés]
•	A magántitokhoz és a személyes adatok védelméhez való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog." [Alkotmány 59.§ (1) bekezdés]
•	A vélemény-nyilvánítás szabadságának joga: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad vélemény-nyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze." [Alkotmány 61.§ (1) bekezdés]
•	Az egyesüléshez fűződő jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a törvény által nem tiltott célra szervezeteket létrehozni, illetőleg azokhoz csatlakozni." [Alkotmány 63.§ (1) bekezdés]
•	A panasz és kérelem előterjesztéséhez való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." [Alkotmány 64.§]
•	A közügyek vitelében való részvétel joga: "Minden magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen a közügyek vitelében, továbbá hogy rátermettségének, képzettségének és szakmai tudásának megfelelően közhivatalt viseljen." [Alkotmány 70.§ (4) bekezdés]
•	A hátrányos megkülönböztetés tilalma: "A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül." [Alkotmány 70/A.§ (1) bekezdés]
•	Az esélyegyenlőség biztosítása: "A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti." [Alkotmány 70/A § (3) bekezdés]
•	A szociális biztonsághoz való jog: "A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és az önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak." [Alkotmány 70/D. § (1) bekezdés]
A művelődéshez és a tanuláshoz való jog: "A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot." [Alkotmány 70/F.§ (1) bekezdés] 
"A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg." [Alkotmány 70/F.§ (2) bekezdés]

III. A vizsgálat megállapításai  az államilag finanszírozott képzésben részt vevő hallgatók számára nyújtható pénzbeli juttatások és támogatások elosztási rendjével, illetve késedelmes átutalásával kapcsolatban

1. Könnyűipari Műszaki Főiskola
(Budapest, III. Doberdó u. 6/A.)

1.1 A hallgatók részére nyújtható támogatások és juttatások intézményi rendszere:
	Az egyetemi és főiskolai hallgatók részére nyújtható támogatásokról és az általuk fizetendő díjakról és térítésekről szóló 144/1996. (IX. 17.) Kormányrendelet 2.§ (1) bekezdése - az Ftv. 30. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján - úgy rendelkezik, hogy az állami felsőoktatási intézményekben az intézményi tanács a hallgatói támogatások és fizetendő díjak egységes intézményi rendszerét szabályzatban határozza meg. A vizsgálat alá vont főiskola támogatási struktúrájának kialakítása a rendelkezésnek megfelelően történt. Így a Könnyűipari Műszaki Főiskola Szervezeti és Működési Szabályzata mellékletként tartalmazza "A hallgatók részére nyújtható támogatások és az általuk fizetendő díjak és térítések szabályzatát" [továbbiakban: Szabályzat], amely felsorolja a nappali tagozatos hallgatóknak a képesítési követelmények szerinti tanulmányi időszakra nyújtható támogatások és juttatások formáit.
	A Szabályzat szerint a hallgatói előirányzat részét képező hallgatói normatíva - mint állami támogatás - felhasználásának jogcímei a következők: tanulmányi ösztöndíj, alap szociális támogatás, kiemelt szociális támogatás, egyszeri rendkívüli szociális segély. Az intézményi alapdokumentum értelmében a hallgatói normatíva maximum 40%-a különíthető el erre a célra. A központi költségvetésen kívüli források felhasználásával adható egyéb intézményi támogatásokból - a Szabályzatban meghatározott hallgatói kör, az ott meghatározott feltételek mellett - természetbeni juttatásként kollégiumi elhelyezésben, illetve az ezt kiváltó lakhatási támogatásban részesülhet.

1.2 A támogatások odaítélésének rendje:
Az állami és az egyéb intézményi támogatások igénybevételének és odaítélésének részletes szabályait az intézmény Szabályzata határozza meg az alábbiak szerint.
A hallgatóknak bármely támogatásra való jogosultság megszerzéséhez pályázatot kell benyújtaniuk a Hallgatói Önkormányzathoz [továbbiakban: HÖK]. A hallgatói előirányzat részét képező normatívából biztosítható támogatások elosztása a HÖK feladatkörébe tartozik. Az Ftv. 67. § (1) bekezdésének k.) pontja rögzíti a HÖK-nek a hallgatók ösztöndíj- és támogatási ügyeinek intézésében való részvételi jogát, azonban ez a rendelkezés nem jogosítja fel a testületet a támogatási és juttatási ügyek - teljesen - önálló vitelére. Ugyanis az Ftv. 66. § (5) bekezdése kimondja, hogy a HÖK a felsőoktatási intézmény más szerveivel együttműködve látja el a feladatait. A vizsgálat megállapítása szerint a hallgatói önkormányzat jogosultságának - a törvényi rendelkezés ellenére történő - kiterjesztése veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz váló jog, valamint a jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését.
	A hallgató szociális helyzete alapján kiosztható pénzbeli támogatásnak három formáját különíti el az intézményi Szabályzat: alap szociális támogatás, kiemelt szociális támogatás, egyszeri rendkívüli segély.
	Az alap szociális támogatás minden első nappali képzésben részt vevő hallgatót megillet. A jogosultság megszerzésének előfeltétele az erre a célra rendszeresített formanyomtatvány kitöltése és a Hallgatói Önkormányzathoz való eljuttatása. A pályázati űrlapon fel kell tüntetni az adóazonosító jelet és a bankszámlaszámot, amelyen a pénz kiutalásra kerül. A támogatás mértékét a HÖK a hallgatók állandó lakóhelye szerint, differenciáltan határozza meg. Ennek az 1999/2000. tanév első félévére megállapított összege a budapestiek esetében 2000 Ft, a vidékiek esetében 2500 Ft volt.
	A kiemelt szociális támogatásra a rossz szociális helyzetben lévő hallgatók pályázhatnak. A pályázati űrlapon a szociális helyzet megítélése szempontjából feltétlenül szükséges és megfelelően igazolt adatokat kell megadni. Ilyenek például: az egy főre jutó nettó jövedelem (családtagok száma, családtagok jövedelme), az állandó lakóhely Budapesttől számított távolsága, tanuló testvérek száma, hátrányos családi helyzet (árva, félárva, elvált szülő egyedül neveli, fogyatékos családtag, rokkantnyugdíjas szülő, munkanélküli eltartók), stb. A pályázatokat a HÖK által meghatározott pontozókulcs alapján a csoport érdekvédelmi felelősök bírálják el és a csoportra megállapított keretből ők terjesztenek fel javaslatot a támogatások összegére. A csoportra jutó keret az oda beiratkozott nappali első alapképzéses hallgatók létszáma alapján, a fejenként meghatározott 1500 Ft-os támogatásból kerül kiszámításra.
	Az egyszeri rendkívüli segélyt félévenként egy alkalommal igényelhetnek a hallgatók, a szociális helyzetet erősen befolyásoló körülmény bekövetkezése esetén (pl. családtag halála). Ennek összege 10 000 Ft.
	A hallgatói előirányzat hallgatói normatíván kívüli forrásai felhasználásával biztosítható egyéb támogatások közül az intézmény kollégiumi elhelyezésben és lakhatási támogatásban részesíti - a Szabályzatban meghatározott feltételek mellett - az erre jogosult hallgatók körét.
	A KMF kollégiumi elhelyezéssel kapcsolatos gyakorlatát az OBH 6030/1997. számú ügyben már részletesen elemeztük. A helyszíni vizsgálat alapján készült jelentésben megállapítást nyert, hogy a főiskola a körülbelül 1400 kollégiumi elhelyezést igénylő vidéki hallgatója közül csak 10-12%-nak tud a rendelkezésére álló egyetlen, 144 férőhelyes Kiss Árpád Kollégiumában - természetbeni juttatásként - elhelyezést biztosítani. A kollégiumi tagság elnyerésének és megújításának alapvető feltétele a rendszeresített formanyomtatványon (pályázati űrlapon) benyújtott felvételi kérelem. A kollégiumi kérelmek és a jelentkezési lapon szereplő adatok elbírálásának módja eltérő az első évfolyamos és a felsőbb évre beiratkozott hallgatók esetében. A pályázók kiválasztása során a szociális helyzet, mint alapvető kritérium figyelembe vételére csak és kizárólag az első éves hallgatók esetében kerül sor. A felsőbb évfolyamos hallgatóknál az elhelyezésre való jogosultság megállapításánál figyelmen kívül hagyják az anyagi helyzet, valamint a rászorultság szempontjait, továbbá nélkülözik a szociális helyzetben időközben bekövetkezett változás - különösen a súlyosbodás - tényének érdemi elbírálását és csak a tanulmányi eredményt, közösségi aktivitást, valamint a kollégiumi együttélési normák, magatartási szabályok betartására való hajlandóságot veszik alapul. A vizsgálatot végzők a jelentésben megállapították, hogy a kollégiumi félvételi eljárás ilyen módja a hallgatók szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot idéz elő.
	Azoknak a nappali tagozatos képzési rendszerben tanulmányokat folytató hallgatóknak, akik a kollégiumi szabályzat alapján kollégiumi elhelyezésre jogosultak lennének, de férőhely hiányában elhelyezésben nem részesülhetnek - a 144/1996. (IX. 17.) Kormányrendelet alapján - a főiskola egyéb intézményi juttatás címén, havi rendszerességgel folyósítandó lakhatási támogatást biztosít. E támogatási formát nem kell külön igényelni, mert - a Szabályzat szerint - aki elutasított kollégiumi kérvénnyel rendelkezik, az automatikusan pályázik a lakhatási támogatásra is. A 144/1996. (IX. 17.) Kormányrendelet 16/A. § (4)-(5) bekezdése értelmében a lakhatási támogatás odaítélése során a szociális rászorultság szempontjait is figyelembe véve kell az elosztására jogosult szervnek a döntését meghoznia, valamint a támogatás összegét differenciáltan kell megállapítania. A Kormányrendeletben rögzítettekhez képest megállapítható volt, hogy az intézmény a támogatásra való jogosultság megszerzéséhez szükséges jogszabályi előfeltételek közül csak két részkövetelményt állít fel a lakhatási támogatást megpályázó hallgatókkal szemben - ezek: az elutasított kollégiumi kérelem, illetve a Budapesttől 40 km-nél távolabbi állandó lakóhely - és ebből adódóan a szociális helyzet szempontjainak figyelembe vétele az elbírálás során - teljes mértékben elmarad. Másfelől az eddigi gyakorlat alapján, a főiskola valamennyi pályázó esetében azonos mértékben határozta meg a nyújtható támogatás összegét, annak érdekében, hogy minden olyan hallgató részesüljön a támogatásban, aki a két alapfeltételnek megfelel. A vizsgálatot végzők szerint a lakhatási támogatásra való jogosultság megállapítása során - a  jogszabályban rögzített - szociális rászorultság szempontjának figyelmen kívül hagyása a hallgatóknak az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében rögzített szociális biztonsághoz való jogával, valamint a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okoz.
	A 144/1996. (IX. 17.) Korm. rendelet 16/A.§ (7) bekezdése szerint a lakhatási támogatás nemcsak készpénzes támogatásként használható fel, hanem a felsőoktatási intézmény a hallgatói önkormányzattal egyetértésben épületek, férőhelyek bérlésére is fordíthatja. E rendelkezésnek megfelelően, illetve tekintettel arra, hogy a főiskolára felvételt nyert és kollégiumi kérelmet benyújtott vidéki hallgatók száma körülbelül hét-nyolcszorosa a kollégiumi férőhelyeknek, az intézmény további 150 férőhelyet bérel a Márton Áron Kollégiumban.
	A Szabályzatban rögzített támogatásokra való jogosultság megállapítása során a HÖK a beérkezett pályázatokat egységes pontozókulcs alapján bírálja el, amelyben a szociális helyzetet meghatározó tényezőket különböző súllyal veszik figyelembe. A pontozókulcs kidolgozása a Hallgatói Küldöttgyűléssel egyetértésben történt. A főigazgató által rendelkezésünkre bocsátott, a meghozott döntések ellenőrizhetőségére vonatkozó információk szerint, mivel minden kérvény meghatározott pontértéket képvisel, ennek ténye később - az esetlegesen felmerülő ellentmondások esetén - objektíven képes igazolni a döntést és ezáltal annak jogszerűségét is megfelelően vizsgálni tudják.
	A kiemelt szociális támogatásokra való jogosultság megszerzésére irányuló hallgatói pályázatok esetén a HÖK ellenőrzi a csoport-érdekvédelmi felelősök által megítélt összegeket és szükség esetén felülbírálja az a tárgyban hozott döntésüket.
	A támogatásban való részesülés tényét és a megállapított összegeket a HÖK minden esetben hirdetőtáblán teszi közzé és a döntésekre vonatkozóan jogorvoslati lehetőséget biztosít. Megállapítható, hogy a KMF-n kizárólag a HÖK jogosult a hallgatói normatívából nyújtható szociális támogatások szétosztására és egyben az a tárgyban benyújtott fellebbezések elbírálására is. A vizsgálatot végzők szerint önmagában a jogorvoslat lehetőségének biztosítása még nem eredményez valódi jogorvoslatot, ugyanis ennek tényleges megvalósulásához az is szükséges, hogy a fellebbezés elbírálására jogosult szerv elkülönüljön, vagyis ne legyen azonos azzal a testülettel, amelynek döntésével szemben jogorvoslattal éltek. Az ezzel ellentétes - mint jelen esetben a főiskolai - gyakorlat a jogállamiság és a jogbiztonság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okoz.

1.3 A juttatások átutalásának időpontja, késedelmének okai:
	A vizsgálat során a hallgatók részére nyújtható állami és intézményi pénzbeli juttatásoknak az 1998/99. tanév folyamán történt kifizetési rendjét tekintettük át. Az intézmény elméletileg havonta egy alkalommal, egy összegben - éves ütemterv szerint - utalja át a hallgatók által megjelölt bankszámlára a tanulmányi ösztöndíjat, illetve az egyéb jogcímen biztosított támogatásokat. Így a hallgatókat megillető juttatások bankszámlán lévő bankszámlapénz formájában állnak a jogosultak rendelkezésére. Az említett tanévben történt kifizetések időpontjait a következő táblázat mutatja:

A pénzbeli juttatások kifizetésének időpontjai	
	szeptember-október havi juttatások	1998. november 2.	
I. félév	november havi juttatások	1998. november 25.	
	december havi juttatások	december 10.	
	január havi juttatások	február 8.	
	február-március havi juttatások	április 1.	
II. félév	április havi juttatások	április 22.	
	május havi juttatások	május 19.	
	június havi juttatások	június 24.	

Ennek alapján megállapítható volt, hogy a főiskola hallgatói az őket - különféle jogcímeken - megillető ösztöndíjakhoz és támogatásokhoz egyáltalán nem juthattak hozzá az 1998/99. tanév I. félévének szeptember és október hónapjában, illetve a II. félév február és március hónapjában. Ezeket a kifizetéseket ugyanis a főiskola csak később november, illetve április hónap elején egy összegben teljesítette.
	Feltételezhető, hogy a szociális jellegű támogatásban részesülő személy ezen juttatásra való jogosultságát a hátrányos anyagi-jövedelmi, szociális helyzete, vagy egyéb körülménye miatt szerzi meg. Ebből nyilvánvalóan kitűnik, hogy a szociális jellegű támogatásoknak létezik egyfajta kompenzációs szerepe, közelebbről egy olyan célja, amely a társadalmi esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölésére vagy legalábbis kiegyensúlyozására irányul. Ezt a szerepét csak abban az esetben képes betölteni, ha a szociális krízishelyzetben lévő személy nem csak elméletileg szerez jogosultságot a különböző támogatásokra, hanem ahhoz optimális időben, ténylegesen és garantáltan hozzá tud jutni.
Tekintettel arra, hogy ma Magyarországon a felsőoktatási hallgatók jelentős része nem rendelkezik önálló ellátást biztosító jövedelemmel, nagy részük esetében - a szülők által nyújtott tartás mellett vagy éppen ennek hiányában - az ösztöndíjaknak és az egyéb jogcímeken szerzett támogatásoknak a megélhetést biztosító szerepe is jelentőséghez jut. A vizsgálatot végzők megállapítása szerint a nappali képzésben részt vevők szociális helyzete alapján nyújtható támogatások, illetve az őket megillető ösztöndíjak késedelmes és nem megfelelő rendszerességgel történő kifizetése, ezáltal a főiskolai hallgatók létbiztonságának, anyagi biztonságának veszélyeztetése az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében rögzített szociális biztonsághoz való joggal, valamint az ifjúság érdekeinek védelméhez fűződő alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okoz.
	Alkotmányban rögzített alapvető emberi jog a tulajdonhoz való jog. A személyek általános jogképessége magában foglalja a speciális tulajdonosi képesség kategóriáját, vagyis azt, hogy tulajdonjogviszonyok (mint a polgári jog által szabályozott vagyoni viszonyok alapjogviszonya) alanyaivá válhatnak. Megállapítható, hogy az ösztöndíjakra, illetve a szociális támogatásokra való jogosultság - bármilyen jogcímen történő - megszerzése önmagában keletkezteti az abszolút szerkezetű tulajdoni jogviszonyt, amely alapján a tulajdonost (azaz a hallgatót) megilleti a tulajdon tartalmát alkotó valamennyi részjogosítvány (birtoklás, használat, rendelkezés joga), valamint lehetővé válik a tulajdon tárgyát képező dolog feletti tulajdonosi hatalom tényleges realizálása. Az ösztöndíjakból, valamint a különböző jogcímeken szerzett pénzbeli juttatásokból befolyó összeg a hallgató tulajdonát képezi. A Ptk. 94. § (2) bekezdése értelmében a pénz (mint forgalomképes és helyettesíthető dolog) a tulajdonjog tárgyát alkotja. A Ptk. terminológiájában pénzen elsődlegesen a forgalomban lévő, fizetési eszközként használatos pénzt kell érteni.
	Ugyanakkor a pénzzel azonos jogi megítélés alá esőnek tekintendő a bankszámlapénz, tehát a fizetési forgalom lebonyolítására szolgáló bankszámlán kimutatott, bankkal szembeni látra szóló követelés is.
	A Ptk. 112. §-ban rögzített felsorolásból kitűnik, hogy a rendelkezési jog - mint a tulajdon egyik jelentős részjogosítványa - magában foglalja a tulajdonosnak azt a jogát, hogy a tulajdonát képező dologra nézve további polgári jogviszonyokat létesíthessen. A felsőoktatási intézmények hallgatói - különösen az albérletben, a kollégiumban élők, illetve az önfenntartók, stb. - a tulajdonukat képező juttatások összegéből, általában az egyéb jogviszonyukból (pl. bérleti jogviszony, kollégiumi jogviszony) eredő kötelezettségeiket (díjfizetés) is teljesíteni kötelesek. Abból adódóan, hogy az intézmény nem megfelelő időben tesz eleget a fizetési kötelezettségének, akadályoztatja a hallgatókat a vagyoni jogaik megfelelő gyakorlásában. Az országgyűlési biztosok eddigi gyakorlata szerint a tulajdon valamennyi részjogosultságának sérelme önmagában is megalapozhatja a visszásságot. ennek megfelelően a vizsgálat során megállapítottuk, hogy az érintett ,felsőoktatási intézmény késedelmes fizetési gyakorlata, valamint a hallgatók vagyoni jogaik gyakorlásában való akadályoztatása az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való joggal összefüggésben visszásságot idéz elő.
	A 144/1996. (IX. 17.) Kormányrendelet egyetlen támogatási formánál, a lakhatási támogatás esetében rögzíti adekvát módon, hogy azt havi rendszerességgel kell folyósítani az arra jogosultságot szerzett hallgatóknak. Mivel a KMF a hallgatókat megillető juttatásokat minden alkalommal egy összegben utalja át a bankszámlákra, így az intézmény mindkét félév folyamán két hónap késéssel fizette ki a lakhatási támogatásokat is. A vizsgálat megállapította, hogy a lakhatási támogatás jogszabályban meghatározott időponttal ellentétes - nem havi lebontásban való - kifizetése a hallgatók szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával, valamint az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okoz.
	A KMF főigazgatója szerint a hallgatókat megillető juttatások késedelmes kifizetésének feltételezett oka a következő: a főiskola az 1997/98. tanév II. félévében tért át a tantárgyak és az érdemjegyek új számítógépes rendszer szerinti nyilvántartására és ennek folytán a tanulmányi ösztöndíjak számítógéppel történő kiszámítására. Ennek a gyakorlatban való kivitelezése - különös tekintettel az 1998/99. tanévben bevezetett kreditrendszerre - okozott némi fennakadást az új félévek kezdetekor és vélhetően ez eredményezett késést a juttatások kifizetésében. A főigazgató szerint a január havi kifizetések késését az a hallgatói csoport okozta (a juttatásra jogosultak mintegy 10%-a), akik az APEH által előírt adóazonosító jelüket késedelmesen adták meg.

1.4 Ajánlások az intézményben tapasztaltak alapján:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Budapesti Műszaki Főiskola Intézményi Tanácsánál kezdeményezem, hogy a Rejtő Sándor Könnyűipari Mérnöki Kar Hallgatói Önkormányzatának a hallgatók ösztöndíj- és támogatási ügyeinek intézésében való részvételi jogosultságával összefüggésben feltárt, alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében gondoskodjon arról, hogy a HÖK a törvényes jogát a továbbiakban ne önállóan, hanem a főiskola valamely más szervével együttműködve - a kölcsönös ellenőrzés lehetőségének fenntartása mellett - gyakorolhassa.
	Kezdeményezem továbbá, hogy a kari hallgatói önkormányzat testülete által, a támogatások elbírálása során hozott döntésekkel szemben igénybe vehető jogorvoslati eljárás során a hallgatók felülvizsgálat végett, a kar vezetőjéhez fordulhassanak.
	Kérem, gondoskodjanak a Rejtő Sándor Könnyűipari Mérnöki Kar Szabályzatának módosításáról akként, hogy a lakhatási támogatásra való jogosultság megállapítása során, a hallgatókkal szemben felállított kritériumok között a szociális rászorultság szempontjainak figyelembe vételére is sor kerüljön.

2. Eötvös Loránd Tudományegyetem
(Budapest, V. Egyetem tér 1-3.)

2.1 A hallgatók részére nyújtható támogatások és juttatások intézményi rendszere:
	Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Egyetemi Tanácsa által alkotott intézményi szabályzat [továbbiakban: Egyetemi Szabályzat] - az Ftv. 51. § (4) bekezdésének megfelelően, külön szabályzat formájában - rendelkezik a hallgatók számára nyújtható támogatásokról és az általuk, fizetendő díjakról és térítésekről. Az Egyetemi Szabályzat meghatározza az egyetem azon juttatásképes hallgatóinak körét, akikre nézve a rendelkezéseket alkalmazni kell. Ennek alapján az Egyetemi Szabályzat személyi hatálya kiterjed az egyetem azon magyar nyelven tanulmányokat folytató hallgatóira, akiknek a képzését az állam ténylegesen finanszírozza és alapképzésben, kiegészítő alapképzésben, szakirányú továbbképzésben, általános továbbképzésben, továbbá akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzésben vesznek részt.
	Az ELTE hallgatóit megillető juttatások egységes intézményi struktúrájában, a hallgatói normatíva felhasználásával a következő jogcímeken biztosíthatók juttatások: tanulmányi ösztöndíj, szociális támogatás (rendes vagy rendkívüli pénzbeli szociális támogatás), tudományos, közéleti ösztöndíj, egyszeri juttatás (jutalom, szakmai gyakorlat idejére biztosítható támogatás, a kari szabályzatokban meghatározott egyéb jogcímek alapján adható támogatás, egyetemi jutalom, párhuzamos képzés kompenzációja). Az Egyetemi Szabályzat alapján a hallgatói előirányzat hallgatói normatíván kívüli forrásaiból az egyetem köztársasági ösztöndíjat, tankönyv- és jegyzettámogatást, kollégiumi elhelyezést, illetve az ezt kiváltó lakhatási támogatást nyújt.

2.2 A támogatások odaítélésének rendje:
	Az Egyetemi Szabályzat támogatási rendszerre vonatkozó általános rendelkezéseinek konkretizálását az egyes Kari Szabályzatok végzik. Ugyanis az Egyetemi Szabályzat - mint minden egyes arra érvényes, kötelező keret- és minimumszabályokat meghatározó alapdokumentum -, felhatalmazza az ELTE valamennyi Kari Tanácsát arra, hogy a hallgatókat megillető állami és intézményi juttatások elosztási rendjéről, struktúrájáról, az egyes támogatások jogcímeiről speciális, az adott karon érvényesülő, elkülönült - de az Egyetemi Szabályzatnak megfelelő - szabályzatot alkothassanak.
	A 144/1996. (IX. 17.) Korm. rendelet 3. § (4) bekezdése értelmében a hallgatói előirányzat részét képező - az éves költségvetési törvényben megállapított - hallgatói normatívának a Szabályzat által meghatározott keretösszegeit lehet felhasználni a tantervi előírások teljesítésével összefüggő tanulmányi eredmények alapján nyújtható tanulmányi ösztöndíjak,  pénzbeli szociális támogatások, továbbá a tantervi követelményeken túlmenő kiemelkedő szakmai, tudományos és a közéleti teljesítmény alapján megállapított ösztöndíjak, valamint az egyszeri juttatások biztosítására. A keretösszegekkel való gazdálkodás a következőképpen valósul meg az ELTE gyakorlatában.
	A hallgatói normatíva felhasználása során ezen felsőoktatási intézmény elkülönítetten kezeli az államilag finanszírozott képzésben részt vevő külföldi hallgatók után kapott hallgatói normatíva összegét.  Az elkülönítés után, a fennmaradó kari keretösszegek 99%-ának felosztásáról - a Szabályzatban kapott felhatalmazás alapján - az egyes karok rendelkezhetnek, a további 1% pedig központosításra kerül. Az ELTE egyes fakultásai a felosztható keretösszegek maximum 30%-át tarthatják fenn a hallgatókat megillető szociális támogatások kifizetésének biztosítására, mivel a rendelkezésre álló pénzkeret 70%-a a tanulmányi ösztöndíjak alapjául kell, hogy szolgáljon. Az Egyetemi Szabályzat szerint a hallgatói normatíva minimum 10%-át kell a pénzbeli szociális támogatások finanszírozására fordítani (ezt az arányt az egyes karok eltérően, általában 14-24% között állapítják meg). Az egyetem karai a pénzbeli szociális támogatásra fordítható keretösszeg 81-82%-át, de előfordul (pl. BTK, ÁJK gyakorlatában), hogy 85%-át rendszeres szociális támogatásként, további 14-19%-át rendkívüli szociális támogatásként folyósítják az arra jogosult hallgatóknak. A kiemelkedő szakmai, tudományos, közéleti (kulturális, sport, művészeti. stb.) tevékenységért adományozott ösztöndíj Szabályzatban meghatározott keretösszege a hallgatói normatíva maximum 4%-a lehet. E támogatási forma keretösszege az ÁJK-n a legkisebb (0,5%), legmagasabb a BTK-n, illetve a TTK-n (mindkét esetben 2%). Az egyetemi Szabályzat az egyszeri juttatások keretösszegét a mindenkori hallgatói normatíva legfeljebb 10%-ában határozza meg. A jogszabály alapján kiosztható más, egyszeri juttatásokra - legtöbb esetben - a felhasználására szánt keretösszeg legalább 2%-át (pl. TFK), és legfeljebb 10%-át (pl. TTK) különítik el.
	A hallgató szociális helyzete alapján igényelhető pénzbeli szociális támogatások elosztásának módjáról, továbbá az egyes támogatási jogcímekről, a pályáztatás részletes szabályairól, valamint a feltételeiről az egyes kari szabályzatok, külön-külön rendelkeznek. Az ELTE fakultásain a pénzbeli szociális juttatások rendszeres vagy rendkívüli támogatás formájában pályázhatók meg.
	A rendszeres szociális támogatásra való jogosultság megszerzésének előfeltétele az erre a célra rendszeresített formanyomtatványon benyújtott pályázat. E támogatást félévenként vagy tanévenként kell igényelni, a jogosultság egy vagy két szemeszter időszakra illeti meg a hallgatókat. A támogatásokat ún. juttatási félév idejére állapítják meg. Az őszi juttatási félév októbertől februárig tart, a tavaszi juttatási félév márciustól júniusig és ennek részét képezi a szeptember hónap is.
	Az ELTE Bölcsészettudományi Karán a rendszeres (ún. összevont) szociális támogatásért mindig az adott tanév elején lehet folyamodni. Az elbíráláshoz szükséges adatok alátámasztása érdekében csatolni kell a pályázati űrlapon feltüntetett igazolásokat, hiszen abban az esetben, ha a hallgató nem szolgáltat adatokat a szociális helyzetével kapcsolatban, illetve valamely más, releváns körülményére vonatkozóan, a pályázati lapját érvénytelennek tekintik. A szociális helyzet alátámasztására mellékelni kell az árvasági igazolást, a kollégiumi igazolást, az albérleti szerződést, a hazautazási költségek (állandó lakóhely) igazolását, a kereseti igazolásokat, az eltartó rezsiköltségeiről szóló számlákat, a nyugdíjszelvényt, a munkanélküli igazolásokat, a rokkantságot megállapító határozatot, stb. A pályázatok feldolgozása, az adatok rögzítése és a támogatás keretösszegének felosztása számítógépes rendszer segítségével történik. A szociális támogatások mértékét a Hallgatói Juttatások Csoportjával együttműködve, a HÖK Diákjóléti Bizottsága állapítja meg. A támogatás havi összege 1000 Ft-tól 10 000 Ft-ig terjedhet. A jogosultság egy évre szól, azonban a támogatás összege a félévkor rendelkezésre álló keret függvényében változhat, az első évfolyamos hallgatóké általában csökken, mivel a II. félév során már kapnak ösztöndíjat. A hallgatók a faliújságokról tudják meg, hogy a pályázatok elbírálása megtörtént. A támogatásra való jogosultság megszerzéséről és a támogatás mértékéről, a HÖK irodában - kizárólag személyesen - kérhető felvilágosítás.
	Az ELTE Állam- és Jogtudományi Karának gyakorlatában a rendszeres szociális támogatás igénylése céljából benyújtott hallgatói pályázatokat az egyes évfolyamok Diákjóléti Bizottságai bírálják el. E támogatási forma egy szemeszter időszakra állapítható meg. A szociális támogatásra való jogosultak körének, illetve a támogatás összegének meghatározásakor a hallgató családjának jövedelmi és vagyoni viszonyait, a hallgató állandó lakóhelyét, valamint minden olyan körülményt figyelembe vesznek, amelyek a hallgató életszínvonalát jelentős mértékben befolyásolják, így például: a házas hallgatók sajátos életkörülményeit (a házastárs sajátos vagyoni helyzete, sorkatonai szolgálata, gyermekek száma, stb.), a kimutatott jövedelmet terhelő jelentős mértékű rendszeres terheket, a vidéki hallgatók hazautazási költségeit, stb. A pályázati űrlap tartalmazza az elbírálás során adható pontok mértékét. A rendszeres szociális támogatást megpályázók nyilatkozatait a pályázat leadási határidejét követő első munkanapon a Dékáni Hivatal elbírálás végett átadja a HÖK-nek, s egyben tájékoztatja a felosztható pénzkeretről.
	Az ELTE Természettudományi Karán a rendszeres szociális támogatásra félévenként lehet pályázni. A pályázati határidőt a HÖK Ösztöndíjbizottsága állapítja meg. Ez az időpont általában a szorgalmi időszak harmadik hetének utolsó munkanapjára esik. A rendszeres szociális támogatás odaítélésének szempontjait az Ösztöndíjbizottság állapítja meg és teszi közzé. A kérvények elbírálása során elsősorban a hallgató szociális helyzetét befolyásoló körülményeket (anyagi, jövedelmi viszonyok, a család életkörülményei, a lakóhely képzési helytől való távolsága, stb.) veszik figyelembe.
	Az ELTE Szociológiai és Szociálpolitikai Intézet és Továbbképző Központ esetében a rendszeres szociális támogatások kétféle formában igényelhetők: egyrészt havi rendszerességgel folyósítandó támogatás (tanulmánykezdési támogatás, az első alapképzésben részt vevők állandó támogatása, továbbá az 1997 előtt felvételt nyert másoddiplomások támogatása), másrészt egyösszegű segély címén. Az adott és állandó helyzet alapján megítélhető rendszeres szociális támogatásra pályázatot kizárólag a vidéki, a mozgás-, illetve érzékszervi károsult, vagy költséges kezelés alatt álló, valamint a kiskorú gyermeket nevelő nappali tagozatos hallgatók adhatnak be, a jogosultságuk igazolása mellett. A kérelmek elbírálását - előre meghatározott irányelvek szerint - a Szociális Bizottság három tagja végzi. Az egyösszegű támogatásokra minden beiratkozott nappali tagozatos hallgató pályázatot nyújthat be. Az elbíráláskor a következő szempontokat veszik figyelembe: a hallgató családi körülményei (pl. eltartott gyermekek száma), az egy főre eső jövedelem mértéke, a kérelmező anyagi helyzete, illetve lakhatásának körülményei. Az egyösszegű támogatások elbírálása intézeti szinten, azaz nem évfolyamokra bontva történik.
	Rendszeres szociális támogatást csak magyar állampolgárságú vagy letelepedési engedéllyel rendelkező nappali tagozatos hallgató kérvényezhet az ELTE Tanárképző Főiskolai Karán. A támogatásra való jogosultság megállapítását követően 10 hónapig folyósítják a hallgatót megillető juttatás összegét.
	Az Egyetemi Szabályzat értelmében a rendkívüli szociális támogatás céljára felhasználható keretösszeg a rendszeres támogatás odaítélésénél figyelembe nem vehető körülmények alapján, elsősorban a hallgatók rendkívüli segélyezésére, továbbá a kari szabályzatokban meghatározott egyéb célokra szolgál. Tehát a juttatás kizárólag olyan jogcímen adható, amely a rendszeres szociális támogatás valamennyi jogcímétől különbözik. A vizsgálat során általánosságban megállapítható volt, hogy az egyes kari szabályzatok az Egyetemi Szabályzatban rögzítetteknek megfelelően rendelkeznek a rendkívüli támogatás megszerzésére irányuló pályázatok beadásának feltételeiről, a jogosultság megállapításának elveiről, az odaítélés módjáról.
	A Bölcsészettudományi Karon havonta lehet folyamodni rendkívüli támogatásért, az ennek megfelelő formanyomtatványon. A kérvény leadásakor meg kell jelölni azt a rendkívüli körülményt (haláleset a családban, gyermek születése, házasság, hirtelen jött betegség, vagyoni kár, amelyért a biztosító nem fizet, tanulmányi célokkal kapcsolatos rendkívüli kiadás, stb.), ami tulajdonképpen a pályázat indokául szolgál. Mivel az a támogatásra benyújtott kérelmek jellegükből adódóan egyenként eltérők lehetnek, a megítélt összegek is igen változóak. A leggyakoribb és legáltalánosabb esetekben, előre meghatározott összeg kerül kifizetésre. (Ez a támogatás pl. az eltartó halála esetén 35 000 Ft, ha a pályázó eltartója munkanélkülivé válik 15 000 Ft, a hallgató házasságkötése esetén 20 000 Ft, gyermek születésekor 20 000 Ft, stb.)
	Az Állam- és Jogtudományi Karon a rendkívüli szociális támogatás keretének szétosztására általában egy félévben egyszer, de legfeljebb két alkalommal kerül sor. A pályázat benyújtásának nem előfeltétele a különleges indok, mivel minden olyan hallgató beadhatja az igénylőlapját, aki a rendszeres szociális támogatás megállapításához nyilatkozatot, vagy ennek hiányában érvényes jövedelemigazolást juttatott el a Dékáni Hivatalba. A pályázat és a kérelmek elbírálása a kari Diákjóléti Bizottság feladata.
	Rendkívüli szociális esemény bekövetkezése esetén egyszeri támogatás igénybevételére irányuló kérvény nyújtható be a Természettudományi Kar Ösztöndíjbizottságához is. A Kari szabályzat szerint rendkívüli szociális eseménynek minősül a támogatási forma szempontjából minden a hallgató, illetőleg a családja anyagi körülményeit váratlanul,  átmenetileg kedvezőtlenül befolyásoló esemény, különösen a házasság, gyermekszülés, haláleset, munkanélkülivé válás, súlyos baleset. A pályázatok elbírálásáról a kari HÖK erre jogosult testülete havonta dönt. Az Ösztöndíjbizottság minden egyes kérelmet külön-külön megvitat és szavazással dönt a hallgatót megillető támogatás összegéről. A juttatás mértéke az eltartó elhalálozása esetén 20 000 Ft, munkanélkülivé válása estén 15 000 Ft, a kérvényező házasságkötése esetén 20 000 Ft, gyermekáldás esetén 25 000 Ft körül alakult.
	A rendkívüli támogatás keretösszegéből (ez maximum 500 000 Ft) az ELTE Szociológiai és Szociálpolitikai Intézet és Továbbképző Központ szociális támogatást akkor biztosít a pályázó hallgatónak, ha nyolc napnál hosszabb kórházi kezelésen, illetve kórházi műtéten esett át, valamint ha teljes egzisztenciáját megrázó esemény következett be, továbbá abban az esetben, ha a hallgató eltartói közösségének bármely kereső tagja elhunyt, megrokkant, vagy kórházi kezelésen, műtéten esett át.
	A Tanárképző Főiskolai Kar szabályzata szerint a hallgatói normatíva 2%-a ítélhető oda egyszeri, rendkívüli támogatás formájában. A főiskolai kar hallgatói ilyen juttatásban szemeszterenként csak egy alkalommal részesülhetnek, a következő esetekben: gyermekáldás, házasságkötés, eltartó halála. A TFK Diákjóléti Bizottsága fenntartja magának azt a jogot, hogy a pályázati űrlapon szereplő adatok valóságtartalmának ellenőrzésére környezettanulmányt végeztessen a hallgató állandó lakóhelye szerint illetékes Polgármesteri Hivatallal. Abban az esetben, ha megállapítást nyer, hogy a kérvényező által megadott adatok eltérnek a valóságos helyzettől, akkor a hallgatótól a tanulmányai fennmaradó idejére megvonnak mindennemű szociális támogatást.
	A 141/1996. (IX. 17.) Korm. rendelet 5.§ (3) bekezdésével összhangban, az Egyetemi Szabályzat a hallgatók részére egyszeri támogatási formát is megállapít, ilyen például a jutalom, a szakmai gyakorlat idejére biztosított támogatás, az egyetemi jutalom, a párhuzamos képzés kompenzációja. Ezen kívül a kari szabályzatok egyéb jogcímek alapján is részesíthetnek hallgatókat más, egyszeri juttatásokban. Így például a TTK Szabályzata az egyetemi alapdokumentumban rögzített juttatási formákon kívül, egyéb jogcímen ún. első beiratkozási segélyt biztosít a Kar valamely szakjára első alkalommal beiratkozott hallgató részére, valamint a kiemelkedő tudományos, sport és kulturális tevékenységért az ún. Sport és Közművelődési Alapból támogatást.
	A hallgatói előirányzat hallgatói normatíván kívüli forrásainak felhasználásával köztársasági ösztöndíjra, tankönyv- és jegyzettámogatásra, kollégiumi elhelyezésre vagy az azt kiváltó lakhatási támogatásra szerezhető jogosultság.
	A tankönyv- és jegyzettámogatás keretösszegének felosztásáról is a kari szabályzatok rendelkeznek. Mivel a Bölcsészettudományi Karon az összevont rendszeres szociális támogatás egyben magában foglalja a tankönyv- és jegyzettámogatás jogcímét is, ezért ezt a támogatási formát nem kell külön igényelni. Hiszen az a hallgató, aki az őszi és a tavaszi félévben rendszeres szociális támogatás iránt kérvényt nyújtott be, az automatikusan pályázik a jegyzettámogatásra is. Ezt a támogatást a doktori képzésben részt vevők is megpályázhatják, jóllehet szociális támogatásra nem jogosultak. A Diákjóléti Bizottság a tankönyv- és jegyzetvásárlásra szolgáló keretösszeg felosztása során azokat a pályázókat részesítette előnyben, akiknek az egy főre jutó jövedelme alacsonyabb mint 30 000 Ft. A juttatás összegének pontos megállapítása a hallgatók szociális helyzetének arányában történik. A támogatás maximális összege 10 000 Ft. A hallgatói normatíván kívüli források tankönyv- és jegyzetkiadásra fordítható részének felhasználásáról a kari Jegyzetbizottság dönt, amely felerészt oktatókból, felerészt hallgatókból áll. Az Állam- és Jogtudományi Karon szemeszterenként egy alkalommal fizethető ki a tankönyv- és jegyzettámogatás. Általában az adott félév második hetének végét követő öt héten belül sor kerül a kiosztásra.
	Az Eötvös Loránd Tudományegyetem kollégiumi felvételi eljárásával (elhelyezési gyakorlatával) összefüggő megállapításainkat az OBH 6030/1997. számú ügyben rögzítettük. A vizsgálati eredményeket tartalmazó jelentés főbb, sarkalatos pontjait azonban itt is fontosnak tartjuk megemlíteni. Az intézmény a rendelkezésére álló 8 kollégiumában az összes vidéki hallgatójának (8556 fő) megközelítőleg 31,4%-a (2689 fő) számára képes kollégiumi férőhelyet biztosítani. A kollégiumi tagság megszerzésének előfeltétele az elhelyezés iránti kérelem formanyomtatványon történő benyújtása. Az ELTE kollégiumba való jelentkezés egységes kollégiumi felvételi adatlap segítségével történik, amelyen a kérelmet benyújtó hallgatónak fel kell tüntetnie a szociális helyzetét befolyásoló körülményeket, melyekről egyúttal a szükséges igazolásokat is csatolnia kell. A pályázatok elbírálása során elsődlegesen a hallgató által igazolt szociális helyzetet veszik figyelembe, emellett azonban fontos szempontot jelent a karon végzett, illetve a kollégiumért tett közösségi tevékenység, továbbá a legutóbbi érvényes félév átlaga alapján számított tanulmányi eredmény is, ideértve a tanulmányi versenyen elért teljesítményt, publikációt. stb.
	A kollégiumi kérelmek elbírálására - a kollégiumi diákbizottság javaslata alapján - a Kari Kollégiumi Felvételi Bizottság jogosult. A vizsgálat során - a hallgatók elmondása alapján - azt tapasztaltuk, hogy a diákbizottság döntő jelentőségű javaslatának tényleges figyelembevételére nem kerül sor minden esetben. A vizsgálatot végzők a hallgatók participációs jogának - közvetett - sérelme miatt indokoltnak tartották a visszásság megállapítását a véleménynyilvánítás szabadságához fűződő alkotmányos joggal összefüggésben.
	A kollégiumi felvétel tárgyában hozott döntésről minden esetben határozatot készítenek, amelyek megfelelnek az alakszerűség követelményeinek. Az elutasítást kimondó határozat a felsőbb évfolyamos hallgatók esetében tartalmazza a jogorvoslati eszközök igénybevételének lehetőségére történő utalást. Ugyanakkor a vizsgálat során azt tapasztaltuk, hogy az ELTE Kollégiumi Szabályzata effektíve nem biztosít fellebbezési lehetőséget az elsőéves vidéki hallgatók számára az elutasított kollégiumi kérelem tárgyában. Az első évfolyamos hallgatók jogorvoslati lehetőségének - jogszabály ellenére történő - kizárása miatt indokolt volt a visszásság megállapítása a jogorvoslathoz való alkotmányos joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben.
	A vizsgált felsőoktatási intézmény fakultásain a (hallgatói előirányzat részét képező normatívából biztosítható) támogatások igénylése végett benyújtott pályázatok elbírálásáról és a támogatási kereteknek a kérelmezők közötti felosztásáról mindenkor a kari Hallgatói Önkormányzat erre jogosult testülete - általában a karok, illetve az egyes évfolyamok Ösztöndíjbizottsága, Diákjóléti Bizottsága, vagy Szociális Bizottsága - dönt, önállóan. Az Ftv. 67. § (1) bekezdésének k.) pontja rögzíti a HÖK-nek a hallgatók ösztöndíj- és támogatási ügyeinek intézésében való részvételi jogát, azonban ez a rendelkezés nem jogosítja fel a testületet a támogatási és juttatási ügyek - teljesen - önálló vitelére. Ugyanis az Ftv. 66. § (5) bekezdése kimondja, hogy a HÖK a felsőoktatási intézmény más szerveivel együttműködve látja el a feladatait. A vizsgálat megállapítása szerint a hallgatói önkormányzat jogosultságának -  a törvényi rendelkezés ellenére történő - kiterjesztése veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz, valamint a jogbiztonság alkotmányos követelményének maradéktalan érvényesülését.
	A hallgatók jogorvoslattal élhetnek a HÖK határozatával szemben. A Szabályzat biztosítja ugyanis az érintett hallgatók jogát arra, hogy a juttatás iránti kérvények elbírálásra jogosult testület döntésének közzétételétől számított 8 napon belül felülvizsgálati kérelemmel fordulhassanak a kar vezetőjéhez. A dékán az ilyen esetekben a jogorvoslat alapját képező döntésről 30 napon belül határoz.

2.3 A juttatások átutalásának időpontja, késedelmének okai:

	Az ELTE Egyetemi Szabályzatának 39. §-a rögzíti, hogy a pénzbeli támogatásokat a hallgatók számára a tárgyhónap kezdő napjától, de legkésőbb a tárgyhó 15. napjáig át kell utalni.
	Az ösztöndíjfizetés folyamatossága érdekében az Egyetem 1998. októbere óta az ösztöndíjakat csúsztatott fizetési rend alapján utalja át. Ennek lényege, hogy a hallgatók az ösztöndíjukat egységesen ún. juttatási félévekben (azaz március-április-május-június-szeptember, illetve október-november-december-január-február hónapokra bontva) kapják. Ez azt jelenti, hogy az arra jogosult hallgatók számára a beiratkozástól függetlenül a korábbi félév utolsó hónapjában (július, ill. január) nyújtott juttatás mértékével egyező összeget folyósítanak a következő szemeszter első hónapjában (szeptember, ill. február) is tanulmányi ösztöndíjként, ill. szociális támogatásként. A kifizetési rendszer korrekciójával elméletileg elérhető, hogy a hallgatók a félév első hónapjában is időben megkapják az ösztöndíjukat.
	A kari szabályzatok a hallgatói juttatások kifizetésének határidejét általában az Egyetemi Szabályzattal összhangban határozzák meg, kivételt képez ez alól az ÁJK Szabályzata. A Bölcsészettudományi Kar Szabályzata - hasonlóan a TTK Szabályzatához - úgy rendelkezik, hogy a hallgatók tanulmányi ösztöndíját és szociális támogatásait minden hónap 15-ig, banki úton (pénzintézeti folyószámlára) kell átutalni. Ettől a határidőtől a Kar Dékánja legfeljebb egy héttel (5 munkanappal) térhet el.

A szabályzatokban előírtakhoz képest a kifizetések - az 1998/99. tanév során - a következő időpontokban valósultak meg az egyetem egyes fakultásain:

	A pénzbeli juttatások kifizetésének időpontjai	
	Havi juttatások	ÁJK	BTK	TTK	TFK	SZI	
	1998. IX.	X.1.	X. 14.	IX. 18.	XI. 12.	X. 16.	
	1998. X.	XI. 23	X. 14.	X. 22.	XI. 12.	X. 16.	
1. félév	1998. XI.	XI. 23	XI. 10.	XI. 20.	XI. 12.	XI. 4.	
	1998. XII.	XII. 8.	XII. 8.	XII. 16.	XII. 4.	XI. 30.	
	1999. I.	I 22.	I. 25.	I 15.	I 13.	I 11.	
	1999. II.	II 25.	II. 26.	II. 16.	II. 22.	II. 11.	
	1999. III.	IV. 23.	III 9.	III. 31.	III. 11.	III. 11.	
II. félév	1999. IV.	IV. 23.	III. 26.	IV. 23.	IV. 1.5.	III. 30.	
	1999. V.	V. 3.	IV. 29.	V. 14.	V. 17.	IV. 30.	
	1999. VI.	VI. 10.	V. 27.	VI. 11.	VI. 11.	V. 31.	

A táblázatban szereplő adatok azt mutatják, hogy az ELTE fakultásai a juttatási félév bevezetése ellenére, a szeptemberi ösztöndíjakat, illetve támogatásokat - a Természettudományi Kar Kivételével - késve, csak október hónap során folyósították.
	Megállapítható volt, hogy a felsőoktatási intézmény karai közül kizárólag a TTK teljesítette megfelelő időben és havi rendszerességgel a fizetési kötelezettségét. A Bölcsészettudományi Kar, illetve a Szociológiai és Szociálpolitikai Intézet az első szemeszter folyamán októbertől kezdve időben, általában a hónap 15. napjáig kifizette a hallgatókat megillető juttatásokat.
	Figyelemre méltó, hogy a Tanárképző Főiskolai Kar hallgatói a szemeszter ideje alatt csak november hónapban - egy összegben - jutottak hozzá először a tanulmányi ösztöndíjakhoz, illetve az egyéb támogatásokhoz.
A vizsgálat megállapítása szerint a hallgatókat megillető ösztöndíjak, illetve pénzbeli támogatások késedelmes és nem megfelelő rendszerességgel történő átutalása veszélyezteti a hallgatók megélhetését, anyagi biztonságát, ezáltal a szociális biztonsághoz, a tulajdonhoz való joggal, valamint az ifjúság érdekeinek védelméhez fűződő alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot idézett elő.
	Az Állam- és Jogtudományi Kar szabályzatának 13. § (3), illetve 17. § (3) pontja - az Egyetemi Szabályzattal ellentétes módon - kimondja, hogy minden szemeszterben a félév második és harmadik hónapjára járó tanulmányi ösztöndíjat, valamint szociális támogatást kell, folyósítani a hallgatók számára. Ebből következik hogy a tanulmányi ösztöndíjra, illetve a szociális támogatásra jogosultságot szerzett hallgatók október, illetve március hónap folyamán nem juthatnak hozzá ténylegesen az őket megillető juttatásokhoz.
Az ELTE ÁJK első évfolyamos hallgatói november során kaphatják meg a három (azaz szeptember, október és november) hónapra - együttesen - járó rendszeres szociális támogatás összegét. Emellett a tanév második szemeszterében a február, március és április hónapra megállapított tanulmányi ösztöndíjukhoz is csak április hónap folyamán juthatnak hozzá szintén egyösszegben. A vizsgálat megállapítása szerint a támogatások, illetve a tanulmányi ösztöndíjak nem megfelelő, - az Egyelemi Szabályzatban rögzítettek ellenére - nem havi lebontásban biztosított juttatása miatt nem tölti be a megélhetést biztosító funkcióit, és ez az ÁJK hallgatóinak anyagi biztonságát veszélyezteti, ami a szociális biztonsághoz, a tulajdonhoz és az ifjúság érdekeinek védelméhez fűződő alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okoz. Továbbá figyelemmel arra, hogy az Egyetemi Szabályzat egyben a felsőoktatási intézmény működését meghatározó alapdokumentum, az ebbe ütköző kari gyakorlat veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság alkotmányos követelményének maradéktalan érvényesülését is.
Az 1998/99. tanév első hónapjaiban a kifizetések jelentős csúszását egyfelől a hallgatók beiratkozásának, másfelől az új tandíj-szabályokkal kapcsolatos adategyeztetések elhúzódása okozta. A beiratkozások általában csak a félév 4. vagy 5. hétében zárulnak le véglegesen. A tanulmányi ösztöndíjak kifizetésének időpontját befolyásolja az annak megállapítására hivatott adminisztrációs apparátus alacsony létszáma (aminek következtében az egyes tanulmányi előadókra átlagosan 500-600 hallgató ügyintézése hárul) és instabilitása (az alacsony fizetések miatt az előadók rendszeresen cserélődnek). A tanulmányi ösztöndíj megállapításához szükséges átlagok kiszámítása azért folyik lassú ütemben, mert az ehhez szükséges számítógépes rendszer kiépítése nem történt meg teljes egészben (az érdemjegyeket a tanszékek rögzítik).

2.4. Ajánlások az intézményben tapasztaltak alapján:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben az Eötvös Loránd Tudományegyetem Intézményi Tanácsánál kezdeményezem, hogy az egyetem keretén belül működő Kari Hallgatói Önkormányzatoknak a hallgatók ösztöndíj- és támogatási ügyeinek intézésében való részvételi jogosultságával összefüggésben feltárt, alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében gondoskodjon arról, hogy a HÖK a törvényes jogát a továbbiakban ne önállóan, hanem az egyetem valamely más szervével együttműködve - a kölcsönös ellenőrzés lehetőségének fenntartása mellett - gyakorolhassa.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a hallgatói juttatások kifizetési rendjével összefüggésben feltárt, alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok megszüntetése érdekében kezdeményezéssel fordulok az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának Kari Tanácsához. Kérem, gondoskodjanak a Kari Szabályzat - Egyetemi Szabályzattal összhangban álló - módosításáról annak érdekében, hogy a hallgatók a pénzbeli támogatásokhoz. illetve ösztöndíjakhoz havi rendszerességgel hozzájuthassanak.

3. Bessenyei György Tanárképző Főiskola 
(Nyíregyháza, Sóstói út 3/b.)

3.1 A hallgatók részére nyújtható támogatások és juttatások rendszere:
	A Bessenyei György Tanárképző Főiskolán a már említett 144/1996. (IX. 17.) Kormányrendelet 2.§ (1) bekezdésének megfelelően az intézményi tanács a hallgatói támogatások és a fizetendő díjak egységes intézményi rendszerét szabályzatban határozta meg. A szabályzat felsorolja a nappali tagozatos hallgatóknak nyújtható támogatásokat, juttatásokat, tanulmányi eredmény illetve rászorultság szerint.
	A hallgatók részére nyújtható támogatásokról és a fizetendő díjakról, térítésekről szóló szabályzat [továbbiakban: Szabályzat] megkülönbözteti egyrészt a hallgatói nonnatív támogatásokat - így a tanulmányi ösztöndíjat, a tudományos ösztöndíjakat, a szociális támogatást és a szakmai stb. gyakorlat teljesítéséhez nyújtott pénzbeli támogatást -, másrészt a nem normatív támogatásból elnyerhető hallgatói juttatásokat - így a köztársasági ösztöndíjat, a tankönyv- és jegyzettámogatást és a lakhatási támogatást. A támogatások kivétel nélkül pénzbeli juttatásokat jelentenek.
	A hallgatókat szociális helyzetük, rászorultságuk alapján megillető támogatások: rendszeres szociális támogatás, rendkívüli segély, a tankönyv- és jegyzettámogatás egy része. A lakhatási támogatást az első félévben a hallgatók szociális helyzetüktől függően kapják, a második félévtől a támogatás odaítélését befolyásolja a rászorultság és a tanulmányi eredmény is.

3.2. A támogatások odaítélésének rendje:
	A támogatások között vannak, amelyeket pályázat útján szerezhetnek meg, illetve vannak olyanok, amelyeket kérelmezni kell - ilyen a tudományos, kulturális, sport ösztöndíj, a köztársasági ösztöndíj, a hallgatói tankönyv- és jegyzettámogatás meghatározott része, a lakhatási támogatás, a szociális támogatás -, és vannak, amelyek a diákokat a hallhatói jogviszony alapján illeti meg - ilyen a tanulmányi ösztöndíj, a szakmai gyakorlat teljesítéséhez nyújtott pénzbeli támogatás és a tankönyv- és jegyzettámogatás egy része.
	A hallgatói normatívából biztosított támogatások elosztásáról a Hallgatói Önkonnányzati Testület közgyűlései és bizottságai döntenek. Az Ftv. 67. § (1) bekezdésének k.) pontja rögzíti a Hallgatói Önkormányzat jogát a támogatási, juttatási ügyekben való részvételhez, de a közreműködését, intézkedéseit nem teszi kizárólagossá. A vizsgálat megállapítása szerint a hallgatói önkormányzat jogosultságának - a törvényi rendelkezés ellenére történő - kiterjesztése veszélyezteti az Alkotmány 2 § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság  elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint a jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését.
	A vizsgálat megállapította, hogy a Szabályzat nem rendelkezik a HÖT döntése elleni jogorvoslat lehelőségről, ami veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó tájékoztatáshoz való jogot, és ezáltal közvetve visszásságot okoz a hallgatók panaszhoz, jogorvoslathoz  való alkotmányos jogával összefüggésben.

3.3 Normatív - költségvetésből fedezett - támogatások:
	A Szabályzat szerint tanulmányi ösztöndíj a tanulmányi eredményeket ösztönző és elismerő pénzbeli juttatás. Tanulmányi ösztöndíjra a hallgatói normatíva 70-85 százaléka fordítható. Tanulmányi ösztöndíjban részesülnek a második félévtől kezdődően egységesen azok a hallgatók, akiknek előző félévi tanulmányi átlageredménye legalább 3,00 volt, illetve differenciáltan azok a hallgatók, akiknek az előző félévi tanulmányi átlageredménye legalább 3, 80 volt. A tanulmányi ösztöndíj maximuma nem lépheti túl a Köztársasági Ösztöndíj és pótléka 90 százalékát.
	Az első évfolyamos, nappali tagozatos, nem félévismétlő diák tanulmányainak első félévében az intézmény felsőbb évfolyamos hallgatóit megillető egységes ösztöndíj mértékével megegyező pénzbeli szociális támogatást kap.
	Nappali tagozaton párhuzamos képzésben részvevő hallgató valamint második vagy további oklevelének meszerzésére tanulmányokat folytató hallgató pénzbeli állami támogatásban nem részesülhet.
	Az a külföldi állampolgárságú hallgató, aki tanulmányait 1998. január 1. előtt kezdte meg a főiskolán, tandíjmentességet élvéz, valamint tanulmányi ösztöndíjban, szociális támogatásban, szakmai gyakorlati támogatásban, tankönyv- és jegyzettámogatásban részesülhet. Köztársasági Ösztöndíjra pályázhat, és kollégiumi elhelyezést kérhet. Azok a külföldi hallgatók, akik tanulmányaikat 1998. január 1. után kezdték meg, csak költségtérítéses képzésben vehetnek részt.
	A tudományos, kulturális, sport ösztöndíjak, jutalmak a normatíva 1,5-3,5 százalékát képezhetik. Ezeket pályázat útján lehet elnyerni, amelyeket a Hallgatói Önkormányzati Testület (HÖT) bírál el. A pályázatoknak az adott terület felelőseinek és az érintett tanszék vezetőinek véleményét is tartalmaznia kell.
	A tudományos munka elismerésére, finanszírozására a Tudományos Diákköri Alap szolgál, ami nem haladhatja meg a fent említett normatívarész 20 százalékát.
	A kiemelkedő sport, kulturális és művészeti teljesítmények finanszírozására a Kulturális, Sport és Művészeti Ösztöndíj Alapból történik, amelynek összege nem haladhatja meg a már említett normatívarész 20 százalékát.
	Szociális támogatásra a hallgatói normatíva 5-12 százaléka fordítható. Ez lehet rendszeres szociális támogatás, amit félévente, a HÖT által elbírált pályázaton lehet elnyerni, vagy rendkívüli szociális segély, amit esetenként, a HÖT által elbírált kérelem útján lehet elnyerni.
	A rendszeres szociális támogatás havi összegét a HÖT által kidolgozott pontrendszer szerint állapítják meg.
	Szakmai gyakorlat, tanulmányi kirándulás, terepgyakorlat támogatására a hallgatói normatíva 2,5-5 százaléka használható fel. A beiratkozott hallgatók félévente a meghatározott összeget egyszeri alkalommal november és április havi ösztöndíjukkal kapják meg. (Ez a támogatás félévismétlő és hallgatói jogviszony visszaállításával újra tanulmányokat folytató nem illeti meg.)

3.4 Nem normatív - költségvetésen kívüli, állam által biztosított - támogatások:
	Köztársasági Ösztöndíjat egy tanév időtartamra a miniszter annak a hallgatónak adományozhatja, akinek a tanulmányi eredménye kiemelkedő, és tudományos, szakmai területen kimagasló munkát végez. A pályázat általános feltételeit a miniszter határozza meg, és kizárólag nappali tagozatos, II-III-IV. évfolyamos hallgatók pályázhatnak.
	Az intézmény csak a szabályosan és pontosan elkészített pályázatot továbbítja. A benyújtott pályázatokat a Tanulmányi Bizottság véleménye alapján a tanulmányi ügyeket felügyelő főigazgató-helyettes rangsorolja, és a Tanulmányi Osztály juttatja el a meghatározott határidőig.
	A Köztársasági Ösztöndíjat elnyert hallgató az adott tanévben más tanulmányi ösztöndíjat az intézménytől nem kaphat. Ettől függetlenül Köztársasági Ösztöndíj-kiegészítésben részesül, amelyet a HÖT állapít meg.
	Tankönyv- és jegyzettámogatás meghatározott összegének felhasználása a Bessenyei Kiadó (továbbiakban Kiadó) és a HÖT írásban rögzített megállapodása alapján történik. Az összeg 70 százaléka közvetlenül, 30 százaléka közvetett támogatási formában kerül kfizetésre. Tankönyv- és jegyzettámogatás a képesítési követelményekben meghatározott maximális időtartamra illeti meg a hallgatót.
	A közvetlen támogatásra fordított összeg csak a Kiadó könyvesboltjában történő könyvvásárlásra használható. A támogatás összegét egy külön bizottság határozza meg. A támogatás 90 százaléka alanyi jogon jár, amelyet a hallgató csak 20 százalékos készpénzfizetés mellett vehet igénybe. Ezt kizárólag a Kiadó fejlesztésre, valamint alkalmi kiadványok szerkesztésére lehet felhasználni. Erről a Kiadó és a HÖT köt megállapodást. A támogatás június 15-ig, illetve december 15-ig használható fel.
	A közvetlen támogatás 10 százaléka szociális rászorultság alapján, pályázat útján nyerhető el. A pályázatot a HÖT és a Kiadó minden évben közösen írja ki. A pályázatot a HÖT bírálja el. A szociális rászorultság alapján támogatás naptári évben esak egyszer nyerhető el.

	Lakhatási támogatásra azok a hallgatók -jogosultak, akik a kollégium felvételi szabályzata szerint kollégiumi elhelyezésre lennének jogosultak, de ebben férőhely hiányában nem részesülhetnek, így havonta lakhatási támogatásban részesíthetők. A jogosultság feltételeit félévente kell igazolni.
	A támogatás igénylésének feltételei: a beiratkozott hallgató rendelkezzen a kollégiumi férőhelyre érvényes, de elutasított pályázattal; a pályázatot megelőző félév tanulmányi eredménye minimum 3,00 legyen; a főiskola székhelyén igazolja a szerződéses albérleti jogviszonyát. A támogatás megszűnik a fenti feltételek hiánya, valamint fegyelmi vétség esetén. A támogatás a rendszeres szociális támogatással együtt pályázható és félévre nyerhető el. A lakhatási támogatást differenciáltan kell megállapítani úgy, hogy a jogosult hallgatók legalább 25 százaléka részesüljön a támogatási formában, és az egy főre jutó havi összeg a keretösszegben meghatározott mértéknek minimum a fele, illetve maximum a kétszerese legyen. A rászorultságtól is függő, differenciáltan meghatározott összeg megfelel a 144/1996. (IX. 17.) Kormányrendelet előírásainak, amely szerint a lakhatási támogatás odaítélése során a szociális rászorultság szempontjait is figyelembe véve kell az elosztásra jogosult szervnek a döntését meghoznia, valamint a támogatás összegét differenciáltan kell megállapítania.
A lakhatási támogatás odaítéléséről a kollégiumi önkormányzat által megbízott kollégiumi önkormányzati tagok döntenek a HÖT szociális bizottságának egyetértésével. Első félévesek esetén a szociálís rászorultság, a későbbiekben a szociális rászorultság és a tanulmányi eredmény alapozza meg a jogosultságot. A támogatás odaítéléséről a HÖT szociális bizottsága és a kollégiumi önkormányzati tagok döntenek.

3.5 A juttatások átutalásának időpontja, késedelmének okai:
	A főiskola az 1998/1999. tanév I. és II. félévében a tanulmányi ösztöndíjat, a szociális támogatást és a köztársasági ösztöndíjat minder hónap 10-ig utalta át a hallgatók számlájára, a rendkívüli segélyek a kérések hónapjában kerültek kifizetésre, a tankönyv- és jegyzettámogatás augusztus 23-tól június 10-ig volt felhasználható a főiskolai jegyzetellátó boltban, a szakmai gyakorlatot támogató hozzájárulást november és április hónapba utalta az intézmény.
	A hallgatók novemberben és áprilisban három havi lakhatási támogatást kaptak egyszerre, míg a többi hónapban havonta hozzájutottak az őket megillető összeghez.

3.6 Ajánlások az intézményben tapasztaltak alapján
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szólő, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Bessenyei György Tanárképző Főiskola Intézményi Tanácsánál kezdeményezem, hogy a főiskola Hallgatói Önkormányzatának a hallgatói tanulmányi ösztöndíj- és támogatási ügyeinek intézésében való részvételi jogosultságával összefüggésben feltárt, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslása érdekében gondoskodjon arról, hogy a HÖT a törvényes jogát a továbbiakban ne önállóan, hanem a Főiskola valamely más szervével együttműködve - a kölcsönös ellenőrzés lehetőségének tenntartasa mellett - gyakorolhassa.
	Kezdeményezem, hogy az Önkormányzat által a támogatások elbírálása során hozott döntésekkel szemben igénybe vehető jogorvoslati lehetőségekről a Szabályzatban tájékoztassák a hallgatókat.

4. Janus Pannonius Tudományegyetem 
(Pécs, Szántó Kovács János u. 1/b.)

4.1 A hallgatók részére nyújtható támogatások és juttatások rendszere:
	A Janus Pannonius Tudományegyetem fakultásai a felsőoktatásról szóló, 1993. évi LXXX. törvény 60. §-ban rögzített előírásoknak megfelelően, külön kari szabályzatukban állapítják meg a hallgatókat megillető juttatások rendszerét és elosztási rendjét.

4.2 A támogatások odaítélésének rendszere:
	A nappali képzési rendszerben részt vevő hallgatók számára nyújtható állami és intézményi pénzbeli támogatások pályáztatása és szétosztása - a Kari Szabályzatok tükrében - a következőképpen valósul meg a vizsgált felsőoktatási intézményben.
	Az Állam- és Jogtudományi Karon a hallgatók részére nyújtható támogatásokról és az általuk fizetendő díjakról és térítésekről szóló Szabályzat megkülönbözteti a hallgatói előirányzat, az egyéb állami támogatás, valamint az Egyetem saját bevétele terhére nyújtható támogatásokat.
	A hallgatónak a hallgatói előirányzat terhére tanulmányi ösztöndíj; pénzbeli (rendszeres és eseti) szociális támogatás; a tantervi követelményeken túlmenő kiemelkedő szakmai, tudományos és közéleti teljesítmény alapján megállapított ösztöndíj; valamint jutalom címén nyújtható támogatás.
	A tanulmányi ösztöndíj a megelőző félévben elért tanulmányi átlageredmény alapján differenciáltan folyósított támogatás, melyre az jogosult, akinek az előző félévben elért tanulmányi átlageredménye 3.01 felett volt. A tanulmányi ösztöndíj elosztásának rendjét az egyes évfolyamokon az évfolyamtanács (ÉT) határozza meg. Az ösztöndíjak elosztási rendjéről az ÉT az évfolyamot köteles megszavaztatni, az évfolyam döntése az ÉT-re nézve kötelező.
	A rendszeres szociális támogatás elnyeréséhez pályázatot kell a Hallgatói Önkormányzati Testülethez (HÖT) benyújtani, a pályázatokat az évfolyamtanácsok bírálják el. A pénzbeli szociális támogatás feltételeit, elosztásának módját a HÖT az általa kidolgozott szabályzatban határozza meg, tekintettel a hallgató jövedelmi viszonyára, családi körülményére, egészségi állapotára. A rendszeres szociális támogatást a tanulmányi ösztöndíj kifizetésével egyidejűleg, a félév második hónapjától (az első hónapra járóval együtt) kell folyósítani.
	A hallgató rendkívüli szociális támogatásban részesíthető, különösen például házasságkötés, gyermekáldás, haláleset, baleset, betegség, illetve egyéb más esetekben. A juttatás pályázat útján nyerhető el, melynek elbírálására a HÖT jogosult.
	A művelődési és közoktatási miniszter által adományozható köztársasági ösztöndíjra benyújtott pályázatokat a Dékán és a HÖT közösen rangsorolja.
	A tankönyv- és jegyzettámogatásra szolgáló költségvetési előirányzat felhasználásának módját - jogszabály keretei között - a Dékán és a HÖT közösen határozza meg. A rendelkezésre álló keret maximum 30 %-a tankönyv- és jegyzet-előállításra, minimum 70 %-a tankönyv- és jegyzetvásárlás közvetlen támogatására szolgál. A Szabályzat értelmében erre a támogatási formára a félévismétlő nem jogosult.
	Lakhatási támogatást azok a hallgatók kaphatnak, akik kollégiumi elhelyezésre jogosultak lennének, de férőhely hiányában abban nem részesültek. A támogatás odaítélésének alapfeltétele, hogy a hallgató rendelkezzen a kollégium férőhelyre érvényes pályázattal. A támogatás két módon történhet:
•	a hallgatóknak az egyetem által bérelt épületekben, férőhelyeken való elhelyezésével vagy
•	havi rendszerességgel folyósítható pénzbeni támogatással. Az egyes hallgatóknak havonta folyósítható készpénzes támogatás összege nem haladhatja meg a hallgatói előirányzat részét képező hallgatói normatíva 10%-át. A készpénzes lakhatási támogatás odaítéléséről a HÖT dönt.

	A Felnőttképzési és Emberi Erőforrás Fejlesztési Intézetben a "Juttatási Szabályzat" alapján történik a szociális támogatás iránti kérelmek elbírálása. Az elbírálás és az első fokú döntéshozatal a három hallgatóból álló Diákjóléti Bizottság (DJB) joga. A támogatásra az államilag finanszírozott képzésben résztvevő hallgatók pályázhatnak. A rendszeres szociális támogatás iránti kérelmeket a DJB a következő szempontok szerint bírálja el:
•	a pályázó és az eltartók anyagi helyzete,
•	a szülők munkaerőpiaci helyzete,
•	az egy háztartásban élők száma,
•	a pályázó családi állapota, gyermekeinek száma,
•	egyéni, társadalmi, szociális és egészségügyi körülmények,
•	egyéb.
Szociális támogatásra a hallgatói normatíva 10%-át különítik el, melynek 95 %-át rendszeres, 5 %-át rendkívüli szociális támogatás keretre bontják. A DJB a rendszeres szociális támogatást egy szemeszterre állapítja meg és 5 hónapra egyenletesen elosztva folyósítja.
	A rendkívüli szociális támogatás iránti kérelem a félév során bármikor beadható. A DJB egyszeri támogatást ítélhet meg. A megítélt szociális támogatást a megítélést követő ösztöndíj-számítási időszakban folyósítják a pályázó számára az ösztöndíjjal együtt.
	A DJB munkáját a háromtagú Ellenőrző Bizottság (EB) ellenőrzi, hozzájuk lehet fellebbezni a DJB által hozott határozatok ellen. Az EB határozata ellen további fellebbezésnek helye nincs, törvényességi kifogás, esetén azonban a hallgató az egyetem rektorához fordulhat.

	A Bölcsészettudományi Kar Hallgatói Önkormányzatának Diákjóléti Szabályzata a pénzbeli szociális támogatás két fajtáját, a szociális alaptámogatást és a kiegészítő szociális támogatást nevesíti. Az alaptámogatásra a keret 8%-át kell elkülöníteni. A támogatás összegének felhasználásáról a Diákjóléti Bizottság dönt a benyújtott kérvények és a szabályzat alapján. A Diákjóléti Bizottság megítélhet egyszeri, rendkívüli és havi rendszerességű, állandó támogatást is.
	Az állandó szociális támogatás iránti kérelmeket ponttáblázat alapján bírálják el, a kapott pontok alapján a Bizottság sorrendet állít fel. Az állandó szociális támogatásokat a DJB sávosan bírálja el, a támogatás összegét a DJB úgy állapítja meg, hogy egy sávba kerülő hallgatók azonos összeget kapjanak.
	Az egyszeri szociális támogatásra a hallgatók az indokok megjelölésével és a szükséges igazolások mellékelésével pályázhatnak. A támogatás ezen formájáról a DJB minden hónapban dönt.
	4500 Ft. kiegészítő szociális juttatást kaphat minden elsőéves hallgató.
	A Karon a szakmai gyakorlat idejére adható támogatásra a keret 1,5 %-át kell elkülöníteni. Ebből az összegből részleges költségtérítés adható a tanrendben kötelezően előírt, kódszámmal ellátott és tanegységet adó terep- vagy szakmai gyakorlaton, tanulmányúton résztvett hallgató számára, ha azt nem az állandó lakóhelyén vagy a JPTE székhelyén, illetve tanítási időn kívül kell teljesítenie.
	A DJB megítélhet - szaktanszéki vélemény alapján - egyéb, a tanulmányokhoz kapcsolódó intézményen kívüli tevékenység részleges költségtérítésére támogatást, valamint állandó kiemelt ösztöndíjjal nem honorált kiemelkedő szakmai tevékenységhez kapcsolódó költségek részleges térítésére is. A beadott pályázatok alapján a DJB dönt a keret szétosztásáról.
	Rendkívüli szociális támogatásra a keret 0,5 %-a fordítható. A keret felhasználásáról a DJB dönt. Erre a támogatásra a rendkívüli élethelyzetbe került hallgatók pályázhatnak.
	Lakhatási támogatást azok a hallgatók kaphatnak, akik kollégiumi elhelyezésre jogosultak lennének, de férőhely hiányában abban nem részesülhettek. A támogatás odaítélésének feltétele, hogy a hallgató rendelkezzen a kollégiumi férőhelyre érvényes pályázattal. A támogatás formája megegyezik az Állam- és Jogtudományi Kar gyakorlatával, vagyis a Kar, illetve az Egyetem által bérelt épületekben, férőhelyeken való elhelyezéssel vagy a hallgatók részére havi rendszerességgel folyósítható pénzbeni támogatással történik. A készpénzes lakhatási támogatás odaítéléséről a DJB dönt. A DJB határozatait csak jogszabály-ellenesség esetén lehet megtámadni az Ellenőrző Bizottságnál, amely a hiba megállapítása esetén megsemmisíti a határozatot. Az EB határozata ellen törvényességi felülvizsgálatot lehet kérni a kar dékánjánál.

	A Közgazdaságtudományi Karon a hallgatói normatíva alapján a Szabályzat értelmében az alábbi támogatások folyósíthatók a hallgatók részére:
a) tanulmányi ösztöndíj, amely lehet alap és rendszeres. Az alap tanulmányi ösztöndíjra felosztható keretösszeg a hallgatói normatíva 43 %-a, összege hallgatónként havi 3.000 Ft. A rendszeres tanulmányi ösztöndíj kerete a hallgatói normatíva 33,5 %-a, számításának módját a Szabályzat melléklete tartalmazza.
b) kiemelt közösségi ösztöndíj, amelyre az a hallgató pályázhat, aki kiemelkedő közéleti, tudományos, kulturális, művészeti, sport tevékenységével különféle rendezvényeken, versenyeken a Kart, Egyetemet képviseli és aktívan hozzájárul kari, egyetemi rendezvények sikeres megvalósításához. A pályázatok elbírálásáról a Hallgatói Önkormányzati Testület Ügyvivő Testülete dönt, fellebbezni a Hallgatói Tanács elnökéhez lehet.
c) szakmai gyakorlat idejére nyújtható költségtérítés, amelyre az a hallgató pályázhat, aki szakmai gyakorlat, részképzés, ösztöndíj, vagy szakmai rendezvényen való részvétel céljából bel- vagy külföldre utazik. A pályázatok elbírálása az előző pontban ismertetett módon történik.
d) szociális támogatás, amely lehet alap, kiegészítő, rendszeres és rendkívüli.
Alap szociális támogatásban részesülnek az első évfolyamos hallgatók, tanulmányaik első félévében.
Kiegészítő szociális támogatásra minden pécsi állandó lakcímmel nem rendelkező hallgató jogosult, összege hallgatónként havi 500 Ft.
A rendszeres és rendkívüli szociális támogatások csak pályázati rendszerben igényelhetők. A pályázatokat a Hallgatói Önkormányzati Testület Diákjóléti Bizottsága (HÖT DJB) évfolyam képviselői bírálják el, kivéve az első évfolyam első félévére vonatkozó kérvényeket, amelyekről a DJB ötödéves hallgatói döntenek. A döntés ellen a HÖT elnökénél lehet fellebbezni. A fellebbezések egyéni elbírálás alá esnek, melyeket a HÖT Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott testület(ek) bírálnak el.

e) a Szabályzat által meghatározott más, egyszeri juttatás.
A Szabályzat az egyéb állami támogatások terhére nyújtható támogatások négy fajtáját nevesíti, mint köztársasági ösztöndíj; diákotthoni elhelyezés, illetve az ezt kiváltó lakhatási támogatás; tankönyv- és jegyzettámogatás; végül speciális célú ösztöndíj.
A hallgatói normatíva terhére a hallgató félévente egyszeri kulturális, sport és diákszociális tevékenysége támogatása céljából juttatásban részesül, melynek félévre eső összege a hallgatói normatíva évi összegének 1 %-a.
	A havi rendszerességgel folyósítandó készpénzes lakhatási támogatás odaítéléséről a Szabályzat VI. számú melléklete szerint a HÖT Diákjóléti Bizottsága dönt.

A Művészeti Karon a szociális támogatások rendszerét a Kar Diákjóléti Szabályzata alapján a Hallgatói Önkormányzat kezeli. A hallgatók egységes űrlapon adhatják be kérelmüket, mely alapján pénzbeli, illetve természetbeni juttatásban részesülhetnek.
	A Szabályzat értelmében a pénzbeli szociális támogatás rendkívüli, egy félévben egy indokra egyszer adható. Az elbírálás a család jövedelme, a lakhely távolsága az intézménytől, valamint egyéb, a szociális helyzetet befolyásoló tényezők mértékétől függ. A kérvényeket a benyújtott igazolások alapján a hallgatók által elfogadott pontrendszer alapján bírálják el. A pontszámok alapján kialakult sorrend és a rendelkezésre álló keret alapján határozzák meg a támogatottak körét és a támogatás mértékét.
	A döntés nem határozatban történik, mert a pontrendszertől eltérni nem lehet. A kérelmek elbírálását a DJB tagjai végzik. Az esetleges problémás kérelmeknél a tagok összeülnek és megvitatják a megoldási lehetőségeket, a hallgatót behívják és újabb igazolást kérnek tőle. A döntéshez indokolást nem mellékelnek, de az érdeklődő hallgató a saját kérvényének elbírálási menetébe belenézhet és ha nem ért azzal egyet, akkor fellebbezhet.
	A DJB határozatait csak jogszabály-ellenesség esetén lehet megtámadni az Ellenőrző Bizottságnál, amely a hiba megállapítása esetén megsemmisíti a határozatot. Az EB határozata ellen törvényességi felülvizsgálatot lehet kérni a kar dékánjától.

	A Természettudományi Kar Hallgatói Juttatási Szabályzata értelmében hallgatói juttatásként az alábbi támogatások nyújthatók: tanulmányi ösztöndíj, pénzbeli szociális támogatás, kiemelt ösztöndíj, tankönyv- és jegyzettámogatás, köztársasági ösztöndíj, terepgyakorlati támogatás, kollégiumi ellátás, lakhatási támogatás és tandíjmentesség.
	Állandó szociális támogatásban pályázat útján minden államilag finanszírozott első alapképzésben résztvevő hallgató részesülhet. Az a támogatásra fordítható összeget a Diákjuttatási Bizottság (DJB) osztja fel félévente 6 hónapos időtartamra a pályázatot benyújtott hallgatók között. Azok a hallgatók, akiknek pályázatát elutasították, 5 munkanapon belül fellebbezést nyújthatnak be írásban az Ellenőrző Bizottságnál (EB), amely minden fellebbezésre köteles a fellebbezések benyújtásának határidejét követő 5 munkanapon belül írásban választ adni. A kérvények feldolgozása pontrendszer alapján történik.
	Az első alapképzésben résztvevő első éves hallgatók képzésük első szemeszterében tanulmányaik megkezdéséhez pályázat útján segélyben részesülhetnek, melynek összege megegyezik a hallgatói norma 3%-ával. Pályázni az aláíróíven lehet. Az egyszeri szociális támogatás egy félévben egy alkalommal, nagyon indokolt esetben két alkalommal pályázható. A pályázatokat a DJB bírálja el.

A Pollack Mihály Műszaki Főiskolai Karon a kollégiumi férőhelyek kiosztása és a pénzbeli szociális támogatások odaítélése a JPTE-PMMFK Hallgatói Önkormányzat Diákjóléti Bizottságának joga és feladata módját a JPTE-PMMFK hallgatói részére nyújtható támogatások és az általuk fizetendő díjak és térítések szabályzata határozza meg.
	Általános szociális támogatásban részesül minden hallgató, aki nem részesül általános ösztöndíjban (a nem félévismétlő, első szemeszterüket végző hallgatók). Az általános szociális támogatás mértéke minden jogosult esetében azonos.
	Az emelt szociális támogatás formája lehet rendszeres, illetve rendkívüli.
A rendszeres emelt szociális támogatást a JPTE-PMMFK minden nappali tagozatos, államilag finanszírozott hallgatója igényelheti. A támogatás igényléséhez a hallgatóknak pályázatot kell benyújtaniuk a Hallgatói Önkormányzathoz (HÖK), a Diákjóléti Bizottság ( DJB) által kibocsátott formanyomtatványon. A szakokon kiosztható rendszeres emelt szociális támogatások odaítélésére illetve annak mértékére a szak által választott DJB képviselő tesz javaslatot, amit a DJB döntése véglegesíthet. Az elbírálásnál figyelembe kell venni a hallgató szociális hátterét. Az anyagi helyzet megállapításának alapja a család egy főre eső jövedelme megnövelve a tanulmányi eredmény alapján járó ösztöndíj harmadával.
	A rendkívüli emelt szociális támogatás esetileg igényelhető a DJB által kibocsátott formanyomtatványon vagy egyszerű levél formájában benyújtott kérelemben. A támogatás odaítélésről, illetve mértékéről a DJB dönt a kérelemben felhozott indokok mérlegelése alapján.
	A DJB döntéseivel kapcsolatban első fokon az első ösztöndíj kifizetési napot követő 15 napon belül lehet fellebbezni a HÖK Vezető Testületénél a Diákirodán keresztül. Másodfokon a kar főigazgatójához fordulhat a hallgató jogorvoslatért a Kari Hivatalon Keresztül.
	A vizsgálat során megállapítható volt, hogy az érintett felsőoktatási intézmény valamennyi fakultásán, a hallgatói normatívából biztosítható támogatásokra benyújtott pályázatok elbírálásából és a támogatási kereteknek a kérelmezők közötti felosztásáról mindenkor a kari Hallgatói Önkormányzat erre jogosult testülete - általában a karok, illetve az egyes évfolyamok Diákjóléti Bizottsága vagy Diákjuttatási Bizottsága - dönt, önállóan. Az Ftv. 67. § (1) bekezdésének k.) pontja rögzíti a HÖK-nek az ösztöndíj- és támogatási ügyek intézésében való részvételi jogát, azonban ez a rendelkezés nem jogosítja fel a testületet a támogatási és juttatási ügyek - teljesen - önálló vitelére. Ugyanis az Ftv. 66.§ (5) bekezdése kimondja, hogy a HÖK a felsőoktatási intézmény más szerveivel együttműködve látja el a feladatait. A vizsgálat megállapítása szerint a hallgatói önkormányzat jogosultságának - a törvényi rendelkezés ellenére történő - kiterjesztése veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a jogbiztonság alkotmányos követelményének maradéktalan érvényesülését.

4.3 A juttatások átutalásának időpontja, késedelmének okai:

A Janus Pannonius Tudományegyetemen a Szervezeti és Működési Szabályzat melléklete alapján minden hónap 10-ig kell kifizetni a hallgatói juttatásokat. Kivételt képez a szeptember-októberi, illetve a február-márciusi időszak, ezekben a hónapokban ugyanis a beiratkozás, illetve a tanulmányi eredmények megállapítása miatt a folyósításnak október 10-ig, illetve március 10-ig kell megtörténnie. Az említett időpontokban az előző havi hallgatói támogatások a tárgyhavi juttatásokkal együttesen - általában már késedelem nélkül - kerülnek kifizetésre.
A vizsgált időszak, azaz az 1998/99. tanév folyamán a következő időpontokban történt meg a hallgatói juttatások átutalása:

A pénzbeli juttatások kifizetésének időpontjai (egységesen)	
	1998. szeptember	október 8. vagy 15.
(KTK: szeptember 21-én)	
	1998. október	október 8. vagy 15.	
I. félév	1998. november	november 9.	
	1998. december	december 7.	
	1999. január	január 7.	
	1999. február	március 5. vagy 12.	
	1999. március	március 5. vagy 12.	
II. félév	1999. április	április 1.	
	1999. május	május 5.	
	1999. június	június 9.	

A kifizetést minden kar azonos időpontban indítja, a számfejtés és az utalás egyszerre történik. Az átutalást vagy az esetleges késedelmes kifizetést befolyásolhatja szervezeti oldalon az eljárásban résztvevő valamelyik szerv (HÖK, Gazdasági Hivatal, Tanulmányi Osztály) késedelmes ügyintézése, vagy hallgatói oldalon felmerülhet valamilyen, a kifizetést akadályozó személyes adat hiánya (általában ez az adószám, ill. a rossz vagy megváltozott bankszámlaszám). A kifizetést egy előzetesen egyeztetett táblázatban ütemezik a felelősök és a határidők feltüntetésével.
	Az 1998/1999-es tanév II. félévében a külföldi hallgatók később kapták meg juttatásukat, mert 1999. január 1-je után adószám nélkül kifizetést nem lehet engedélyezni. Adószám hiányában az útlevélszámot kellett feltüntetni. A kifizetés soron kívül megtörtént.
	A vizsgálat során megállapítottuk, hogy a felsőoktatási intézmény hallgatói a tanév során általában havi rendszerességgel és megfelelő időben hozzájutottak az őket megillető pénzbeli juttatásokhoz.

4.4 Ajánlások az intézményben tapasztaltak alapján:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Pécsi Tudományegyetem Intézményi Tanácsánál kezdeményezem, hogy az egyetem keretén belül működő Kari Hallgatói Önkormányzatoknak a hallgatók ösztöndíj- és támogatási ügyeinek intézésében való részvételi jogosultságával összefüggésben feltárt, alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében gondoskodjon arról, hogy a HÖK a törvényes jogát a továbbiakban ne önállóan, hanem az egyetem valamely más szervével együttműködve - a kölcsönös ellenőrzés lehetőségének fenntartása mellett - gyakorolhassa.

IV. Összefoglaló

Az egyetemek és a főiskolák ma Magyarországon Alkotmányban rögzített autonómiával rendelkeznek. A felsőoktatási autonómia lényeges tartalmát alkotja a szervezeti önállóság, amely feljogosítja ezen intézményeket arra, hogy a jogszabályi keretek között önállóan határozzák meg szervezetüket, működési rendjüket. Ez azt jelenti, hogy a jogszabály keretein belül saját szervezeti és működési szabályzatot alkothatnak. Az önszabályozás körében a felsőfokú oktatási intézményeknek lehetőségük nyílik arra, hogy - több más tárgykörrel együtt - belső struktúrájukra, tevékenységükre vonatkozóan olyan szabályokat, alapelveket és célokat fogalmazzanak meg, amelyek a jogszabályban előírt feladatkörük megfelelő ellátását a lehető legeredményesebben biztosítják.
	Az egyetemek és a főiskolák tehát önállóságukból, illetve sajátos elkülönültségükből eredően jogosultak a működésükre vonatkozó szabályok (ezen belül a hallgatói támogatások megállapítása elveinek, az odaítélés módjának, az eljárás szabályainak meghatározására, a pénzügyi források, illetve a támogatások felhasználása ellenőrzési rendszerének kiépítésére) konkretizálására, ugyanakkor az állam szabályzó - és felügyeleti - tevékenysége ebben az esetben is kiterjed rájuk, vagyis az autonómia mint alkotmányos alapjog érvényesítése nem jelenthet mentesülést vagy kibúvást a felsőoktatási intézmények számára a jogszabályban rögzített minimum-követelmények teljesítése alól. Ez azt jelenti, hogy az önállóság csak a jogszabályi keretek között érvényesíthető megfelelően.
	A felsőoktatásról szóló, 1993. évi LXXX. törvény, illetve az a törvény felhatalmazása alapján megalkotott 144/1996. (IX. 17.) Kormányrendelet előírja, hogy az intézményi szabályzat részeként az egyetemek és a főiskolák a hallgatók számára nyújtható támogatások intézményi rendszerét saját maguk határozhatják meg. Vizsgálatunk során az egyes felsőoktatási intézmények pénzügyi rendszerét a támogatási struktúra aspektusából tekintettük át.
	A vizsgálat tapasztalatai azt mutatták, hogy a felsőfokú oktatási intézmények az alapkövetelménynek megfelelően, jelentősebb eltérések nélkül alakították ki a támogatási rendszerüket és nagyjából hasonló elvek alapján határozták meg a juttatási keretek felosztásának elveit, eljárási szabályait, illetve a támogatásra való jogosultság megszerzésének kritériumait.
	A vizsgálattal érintett intézmények mindegyikében a Hallgatói Önkormányzat feladatkörébe tartozott a hallgatói normatívából biztosítható támogatások szétosztása. A HÖK erre jogosult testületei - általában az Ösztöndíjbizottságok, a Diákjóléti Bizottságok, vagy a Szociális Bizottságok - önállóan döntenek a pályázatok elbírálásáról. A vizsgálat megállapította, hogy a Ftv. 67.§ (1) bekezdésének k.) pontja rögzíti ugyan a Hallgatói Önkormányzat jogát az ösztöndíj- és támogatási ügyekben való részvételhez, azonban ez a rendelkezés nem jogosítja fel a testületet a támogatási és juttatási ügyek - teljesen - önálló vitelére. Ugyanis az Ftv. 66.§ (5) bekezdése kimondja, hogy a HÖK a felsőoktatási intézmény más szerveivel együttműködve látja el a feladatait. Ezért a vizsgálat során megállapítható volt, hogy a hallgatói önkormányzat jogosultságának - a törvényi rendelkezés ellenére történő - kiterjesztése veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését.
	A vizsgálat két esetben állapított meg a jogorvoslathoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot. Egyfelől a Könnyűipari Műszaki Főiskola eljárásával kapcsolatban. Ebben az intézményben ugyanis kizárólag a Hallgatói Önkormányzat jogosult nem csak a hallgatói előirányzat részét képező hallgatói normatívából nyújtható támogatások szétosztására, hanem az a tárgykörben benyújtott fellebbezések elbírálására is. A vizsgálatot végzők szerint önmagában a jogorvoslat lehetőségének biztosítása még nem eredményez valódi jogorvoslatot, ugyanis ennek tényleges megvalósulásához az is szükséges, hogy a fellebbezés elbírálására jogosult elkülönüljön, vagyis ne legyen azonos azzal a szervvel, amelynek döntésével szemben jogorvoslattal éltek. Az ezzel ellentétes - mint jelen esetben a főiskolai - gyakorlat a jogállamiság és a jogbiztonság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okoz.

A Bessenyei György Tanárképző Főiskola intézményi szabályzatával kapcsolatban a vizsgálat azt kifogásolta, hogy az egyáltalán nem rendelkezik a Hallgatói Önkormányzati Testület döntése elleni jogorvoslat lehetőségéről.
	A 144/1996. (IX. 17.) Kormányrendelet alapján, azoknak a nappali tagozatos képzési rendszerben tanulmányokat folytató hallgatóknak, akik a kollégiumi szabályzat alapján kollégiumi elhelyezésre jogosultak lennének, de férőhely hiányában elhelyezésben nem részesülhetnek havi rendszerességgel folyósítandó lakhatási támogatást kell biztosítani. A Kormányrendelet 16/A. § (4)-(5) bekezdése értelmében a lakhatási támogatás odaítélése során a szociális rászorultság szempontjait is figyelembe véve kell az elosztására jogosult szervnek meghoznia a döntését.
	A Kormányrendeletben rögzítettekhez képest megállapítható volt, hogy a Könnyűipari Műszaki Főiskola a támogatásra való jogosultság megszerzéséhez szükséges jogszabályi előfeltételek közül csak két részkövetelményt állít fel a lakhatási támogatást megpályázó hallgatókkal szemben - ezek: az elutasított kollégiumi kérelem, illetve a Budapesttől 40 km-nél távolabbi állandó lakóhely - és ebből adódóan a szociális helyzet szempontjainak figyelembe vétele az elbírálás során - teljes mértékben - elmarad. A vizsgálat aggályosnak tartotta a Szabályzat azon rendelkezését, amely a lakhatási támogatásra való jogosultság megállapítása során - a jogszabályban rögzített - szociális rászorultság szempontját figyelmen kívül hagyja.
	Az Országgyűlési Biztosok Hivatalához érkezett panaszok elsődlegesen a felsőoktatási intézmények késedelmes fizetési gyakorlatával álltak összefüggésben.
	Megállapítható volt, hogy valamennyi vizsgált felsőoktatási intézmény szabályzata rögzítette, hogy a hallgatókat megillető pénzbeli juttatásokat (szociális támogatásokat, tanulmányi ösztöndíjakat, stb.) mely időpontban, illetőleg mely időpontig kell a hallgatók pénzintézeti folyószámlájára átutalni. A Szabályzatok szerint az egyetemek, illetve a főiskolák elméletileg havonta egy alkalommal - általában a hónap 10. vagy 15. napjáig -, egyösszegben utalják át a hallgató által megjelölt bankszámlára a különféle jogcímeken biztosított juttatásokat.
	A vizsgált időszak alatt, vagyis az 1998/1999. tanév során az érintett intézmények gyakorlatában az alábbi időpontokban valósultak meg a kifizetések.
	Megállapítható volt, hogy a Könnyűipari Műszaki Főiskola hallgatói az őket megillető ösztöndíjakhoz és támogatásokhoz egyáltalán nem juthattak hozzá az 1998/99. tanév I. félévének szeptember és október hónapjában, illetve a II. félév február és március hónapjában. Ezeket a kifizetéseket a főiskola csak később november, illetve április hónap elején egy összegben teljesítette.
	Az ösztöndíjfizetés folyamatossága érdekében az Eötvös Loránd Tudományegyetemen, 1998. októbere óta a hallgatói ösztöndíjakat ún. juttatási félévekben folyósítják. Ez azt jelenti, hogy az arra jogosult hallgatók a beiratkozástól függetlenül a korábbi félév utolsó hónapjában nyújtott ösztöndíj, illetve támogatás mértékével egyező összeget kapnak a következő szemeszter első hónapjában. Azonban a vizsgálat tapasztalatai azt mutatták, hogy az ELTE fakultásai a csúsztatott kifizetési rendszer bevezetése ellenére a szeptemberi juttatásokat - a Természettudományi Kar kivételével - késve, csak október hónap során, egyszerre folyósították.
	Az átutalás időpontjainak elemzése során megállapítottuk, hogy a felsőoktatási intézmény karai közül kizárólag a TTK teljesítette megfelelő időben és havi rendszerességgel a fizetési kötelezettségét.
	Figyelemre méltó, hogy a Tanárképző Főiskolai Kar hallgatói a szemeszter ideje alatt csak november hónapban - egy összegben - jutottak hozzá először a tanulmányi ösztöndíjakhoz, illetve az egyéb támogatásokhoz.
Az ELTE Állam- és Jogtudományi Karon a félév második és harmadik hónapjára járó tanulmányi ösztöndíjat, valamint szociális támogatást a szemeszter harmadik hónapjában együttesen folyósítják a hallgatók számára. Ebből következik, hogy a tanulmányi ösztöndíjra, illetve a szociális támogatásra jogosultságot szerzett hallgatók október, illetve március hónap folyamán nem juthatnak hozzá ténylegesen az őket megillető juttatásokhoz. Ezenkívül a Kar első évfolyamos hallgatói csak november során kaphatják meg a három (azaz szeptember, október és november) hónapra - együttesen - járó rendszeres szociális támogatásuk összegét. Mindemellett pedig a tanév második szemeszterében a február, március és április hónapra megállapított tanulmányi ösztöndíjukhoz is csak április hónap folyamán juthatnak hozzá.
	A vizsgálat tapasztalatainak értékelése során figyelemmel voltunk arra, hogy a szociális jellegű támogatásban részesülő személyese juttatásra való jogosultságát - feltételezhetően - a hátrányos anyagi jövedelmi, szociális helyzete, vagy egyéb körülménye miatt szerzi meg. Tehát a szociális jellegű támogatásoknak létezik egyfajta kompenzációs szerepe, közelebbről egy olyan célja, amely a társadalmi esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölésére vagy legalábbis kiegyensúlyozására irányul. Ezt a szerepét csak abban az esetben képes betölteni, ha a szociális krízishelyzetben lévő személy nem csak elméletileg szerez jogosultságot a különböző támogatásokra, hanem ahhoz optimális időben, ténylegesen és garantáltan hozzá tud jutni.
	Tekintettel arra, hogy ma Magyarországon a felsőoktatási hallgatók jelentős része nem rendelkezik önálló ellátást biztosító jövedelemmel, nagy részük esetében - a szülők által nyújtott tartás mellett vagy éppen ennek hiányában - az ösztöndíjaknak és az egyéb jogcímeken szerzett támogatásoknak a megélhetést biztosító szerepe is jelentőséghez jut. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a nappali képzésben részt vevők szociális helyzete alapján nyújtható támogatások, illetve az őket megillető ösztöndíjak késedelmes  és nem megfelelő rendszerességgel történő kifizetése, ezáltal a hallgatók létbiztonságának, anyagi biztonságának veszélyeztetése az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében rögzített szociális biztonsághoz való joggal, valamint az ifjúság érdekeinek védelméhez fűződő alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okoz.
	Alkotmányban rögzített alapvető emberi jog a tulajdonhoz való jog. A személyek általános jogképessége magában foglalja a speciális tulajdonosi képesség kategóriáját, vagyis azt, hogy tulajdonjogviszonyok (mint a polgári jog által szabályozott vagyoni viszonyok alapjogviszonya) alanyaivá válhatnak. Megállapítható, hogy az ösztöndíjakra, illetve a szociális támogatásokra való jogosultság - bármilyen jogcímen történő - megszerzése önmagában keletkezteti az abszolút szerkezetű tulajdoni jogviszonyt, amely alapján a tulajdonost (azaz a hallgatót) megilleti a tulajdon tartalmát alkotó valamennyi részjogosítvány (birtoklás, használat, rendelkezés joga), valamint lehetővé válik a tulajdon tárgyát képező dolog feletti tulajdonosi hatalom tényleges realizálása. Az ösztöndíjakból, valamint a különböző jogcímeken szerzett pénzbeli juttatásokból befolyó összeg a hallgató tulajdonát képezi. A Ptk. 94. § (2) bekezdése értelmében a pénz (mint forgalomképes és helyettesíthető dolog) a tulajdonjog tárgyát alkotja. A Ptk. terminológiájában pénzen elsődlegesen a forgalomban lévő, fizetési eszközként használatos pénzt kell érteni. Ugyanakkor a pénzzel azonos jogi megítélés alá esőnek tekintendő a bankszámlapénz, tehát a fizetési forgalom lebonyolítására szolgáló bankszámlán kimutatott, bankkal szembeni látra szóló követelés is.
	A Ptk. 112. §-ban rögzített felsorolásból kitűnik, hogy a rendelkezési jog - mint a tulajdon egyik jelentős részjogosítványa - magában foglalja a tulajdonosnak azt a jogát, hogy a tulajdonát képező dologra nézve további polgári jogviszonyokat létesíthessen. A felsőoktatási intézmények hallgatói - különösen az albérletben, a kollégiumban élők, illetve az önfenntartók, stb. - a tulajdonukat képező juttatások összegéből, általában az egyéb jogviszonyukból (pl. bérleti jogviszony, kollégiumi jogviszony) eredő kötelezettségeiket (díjfizetés) is teljesíteni kötelesek. Abból adódóan, hogy az intézmény nem megfelelő időben tesz eleget a fizetési kötelezettségének, akadályoztatja a hallgatókat a vagyoni jogaik megfelelő gyakorlásában. Az országgyűlési biztosok eddigi gyakorlata szerint a tulajdon valamennyi részjogosultságának sérelme önmagában is megalapozhatja a visszásságot. Ennek megfelelően a vizsgálat során megállapítottuk, hogy az érintett, felsőoktatási intézmény késedelmes fizetési gyakorlata, valamint a hallgatók vagyoni jogaik gyakorlásában való akadályoztatása az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való joggal összefüggésben visszásságot idéz elő.
	Általánosságban fel kell hívni az intézmények figyelmét arra is, hogy a hallgatók (pénzbeli formában történő) támogatásra való jogosultsága magában foglalja - intézményi aspektusból kötelezettségként - a szolgáltatásra irányuló jogot és a hozzájutás jogát, vagyis a források megszerzésére és élvezetére irányuló jogot.
	Az intézmények a késedelem okául - szervezeti oldalon - a beiratkozások elhúzódását, az érdemjegyek és a tanulmány átlag kiszámításához szükséges számítógépes rendszer hiányát vagy korlátozott kiépítését, az adminisztrációs apparátus alacsony létszámát, illetve az eljárásban részt vevő szerv késedelmes ügyintézését jelölték meg. Az átutalást befolyásolhatja továbbá a hallgatók személyes adatainak hiánya.

V. Ajánlás

A jelentésben foglalt megállapítások alapján az érintett felsőoktatási intézményeknek konkrét ajánlásokon kívül a hallgatókat megillető alkotmányos jogok érvényesülése és védelme érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. §-ában biztosított jogkörömben a következő ajánlást teszem.
	Kezdeményezem, hogy az oktatási miniszter tegyen javaslatot, illetőleg készítse elő a 144/1996. (IX. 17.) kormányrendelet módosítását, illetőleg kiegészítését azzal a garanciális szabállyal, amely biztosítja, hogy a felsőoktatási intézmények hallgatói az őket megillető juttatásokhoz havi rendszerességgel és megfelelő időben, legkésőbb a hónap 15. napjáig hozzá juthassanak.

Budapest. 2000. május 15.

Dr. Polt Péter