OBH 6583/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária

Eljárás megindulása:

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a Budapesti Elektromos Művek változó összegű késedelmi kamat megfizetését követelte tőle, és írásban tett kifogásaira a szolgáltató nem adott választ. (A beadványhoz a panaszos nem csatolta, hogy valójában mikor és miért emelt kifogást a szolgáltatónál.)

A panaszos levélben fordult a Magyar Energia Hivatalhoz, ahol kivizsgálták panaszát. A panaszos beadványához csatolta az Energia Hivatal vizsgálatáról szóló tájékoztatást.

A panaszos beadványában arra hivatkozik, hogy a szolgáltató nem tudja bizonyítani azt, hogy időben megkapta a számláját, így vélelemre alapítja a késedelmi kamat és ügyviteli költség felszámítását.

Feltételezett alkotmányos visszásság:

A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. (Alkotmány 2. § (2) bekezdés)

Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül. (Alkotmány 9. § (1) bekezdés)

Az ügy jogszabályi háttere:

1959. évi IV. törvény (Ptk.) 

4. § (1) A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.

387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást - így különösen gázt, villamos energiát és vizet - nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1994. évi XLVIII. törvény a villamos energia termeléséről, szállításáról és szolgáltatásáról, egységes szerkezetben az egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 34/1995. (IV. 5.) Korm. rendelettel

Mérés, elszámolás, díjfizetés
VET 48. § (1) A szolgáltatott villamos energia mennyiségét és teljesítményét a szolgáltató - a szerződésben meghatározott időszakban - a tulajdonában lévő fogyasztásmérő berendezés adatai alapján állapítja meg és számolja el, kivéve a külön jogszabályban meghatározott eseteket.
VET 49. § (1) A fogyasztót a szerződésben foglaltaknak megfelelően fizetési kötelezettség terheli.
(2) A fogyasztó a számlát bemutatáskor, illetőleg a szerződésben meghatározottak szerint köteles kiegyenlíteni.
Szerződésszegés és következményei
(2) A fogyasztó részéről szerződésszegésnek minősül, ha
g) a villamos energia díját késedelmesen, nem a közüzemi szerződésben meghatározott időben fizeti,
1. melléklet a 34/1995. (IV. 5.) Korm. rendelethez
Villamos energia közüzemi szabályzat
Elszámolás
14. § (1) Az elszámolási időszakban szolgáltatott villamos energia mennyiségét a szolgáltató vagy megbízottja - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - a fogyasztásmérő berendezés leolvasásából nyert adatok alapján állapítja meg.
(6) Ha a szolgáltató és a fogyasztó a szerződésben eltérően nem állapodtak meg, a fogyasztó vagy a számla kiegyenlítését vállaló fizető, köteles a számlában feltüntetett díjat
a) a számla bemutatásakor, illetőleg csekkfizetés esetén 8 napon belül,
b) a pénzintézeti bemutatáskor kifizetni.
Kifogás a számla ellen
15. § (1) A fogyasztó a számla ellen a szolgáltatónál kifogást emelhet. A kifogás bejelentésének a számla kiegyenlítésére halasztó hatálya nincs, ha a számla összege az előző év azonos időszakára vetített díj kétszeresét nem haladja meg.

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A panasz beérkezése után megkerestem a Magyar Energia Hivatalt. Válaszlevelükben részletesen leírták azt az eljárási folyamatot, amelyet abban az esetben alkalmaznak, ha a fogyasztó esetlegesen nem kapná meg az áramdíj számláját.

Az Energia Hivatal a vizsgálat során - 1994. április 30. és 1998. szeptember 2. közötti időszakot alapul véve - megállapította, hogy a panaszos rendszeresen késedelmesen fizette be az elfogyasztott áram díját.

Az Energia Hivatal az elkészített kimutatást tájékoztatásul megküldte a panaszosnak is, valamint részletes tájékoztatást adott a késedelmes fizetés esetén alkalmazott eljárásról és annak következményeiről. (Az Energia Hivatal által készített kimutatásban nyomon követhető, hogy a szolgáltató a törvényben meghatározott eljárási szabályoknak megfelelően járt el.)

Az Energia Hivatal leveléből pontosan kitűnik, hogy az esedékesség lejártától a szolgáltató még 52 napot biztosít a fogyasztónak, hogy áramdíj számláit kifizesse anélkül, hogy kamatot, vagy ügyviteli költséget számítanának fel. 

A panaszos beadványában különböző jogszabályokra hivatkozott, többek között a Ptk.-ra. A Ptk. azonban nem csak a szolgáltatóra ró kötelezettségeket, hanem a fogyasztóra is. A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.

Ugyancsak a Ptk. közüzemi szerződésekre vonatkozó szabálya kimondja, hogy a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást - így különösen gázt, villamos energiát és vizet - nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

A 34/1995. (IV.5.) Korm. rendelet a fogyasztónak lehetőséget biztosít arra nézve, hogy milyen módon kívánja számláját kiegyenlíteni. A fogyasztó három módozat közül választhat, mégpedig a számla bemutatásakor, illetőleg csekkfizetés esetén 8 napon belül, vagy a pénzintézeti bemutatáskor.

Téves az a hivatkozása a panaszosnak, hogy a szolgáltató nem tudja bizonyítani a számla kézbesítését, így a szolgáltató vélelemre alapozza a kamatszámítását. A fogyasztónak ugyanis tudnia kell, hogy az elfogyasztott áram után havi rendszerességgel díjat kell fizetnie, és az együttműködési kötelezettség nem csak a szolgáltatót terheli, hanem a fogyasztót is. Az Energia Hivatal vizsgálatából egyértelműen megállapítható, hogy a szolgáltató a jogszabályoknak megfelelően járt el.

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a panasz megalapozatlan, ezért azt további vizsgálat nélkül elutasítom.

Budapest, 1999. május 25.

Gönczöl Katalin