OBH 6569/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A szabadságvesztés büntetését töltő panaszos a fogvatartási körülmények miatt fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. A panaszos a nevének titokban tartását kérte. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.	

Érintett alkotmányos jog:
Alk. 2. § (1) bek. Jogbiztonsághoz fűződő jog
Alk. 70/D. §  (1) bek. A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog

Alkalmazott jogszabályok:
6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól
6. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fogvatartottnak a fogvatartással összefüggő ügyében - hivatalból vagy kérelemre - azon intézet kijelölt szervezeti egységének a vezetője dönt, ahol a fogvatartott a büntetés vagy intézkedés végrehajtása céljából tartózkodik. A fogvatartott a fogvatartással összefüggő ügyében - a kérelem, bejelentés tárgyának a megjelölése nélkül - személyes meghallgatást kérhet az intézet szervezeti egységeinek a vezetőitől vagy a parancsnoktól, hozzájuk írásban közvetlenül is fordulhat.
(2) A fogvatartott az (1) bekezdés szerinti döntés (intézkedés, határozat) ellen, vagy annak elmulasztása esetén panasszal fordulhat a parancsnokhoz. Ha a döntést a parancsnok, vagy jogszabályban meghatározott esetekben a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a továbbiakban: Országos Parancsnokság) kijelölt szervezeti egységének a vezetője hozta, a panaszt az országos parancsnok bírálja el.
(5) A panaszt tizenöt napon belül kell elbírálni, e határidő indokolt esetben harminc nappal meghosszabbítható. A panasz elbírálásáról a fogvatartottat tájékoztatni kell.
7. § A fogvatartott a fogvatartásával kapcsolatos ügyében - a 6. §-ban foglalt jogorvoslati lehetőségek mellett - közvetlenül fordulhat
b) a fogvatartás alatt gyakorolható állampolgári jogainak a sérelme esetén az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, illetve a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosához;
A fogvatartás rendje, a házirend és napirend
32. § Az intézetben a fogvatartás törvényes végrehajtásához szükséges rendet kell fenntartani. A rend kialakítása és fenntartása a bv. szervezet feladata.
33. § A fogvatartás rendjének fenntartása érdekében az elítélt nem bízható meg olyan feladattal, amelynek végrehajtása során más elítélttel alá- és fölérendeltségi viszonyba, illetve más elítélt személyiségi jogait sértő adat birtokába kerülhet.
34. § (1) Az elítéltet megillető jogok gyakorlásának és a kötelességek teljesítésének rendjét házirendben kell szabályozni.
(2) A házirend tartalmazza különösen:
a) az elítéltek napirendjét;
b) az elítéltek intézeten belüli foglalkoztatására, mozgására, tartózkodására és a munkavégzés rendjére vonatkozó szabályokat;
c) a panaszok, kérelmek, bejelentések, illetve egyéb jogorvoslatok előterjesztésének a rendjét;
d) az elítélt viselkedési szabályait;
e) a látogatók fogadásának, valamint az intézet elhagyásának a szabályait;
f) a szükségleti cikkek vásárlásának idejét, módját;
g) az elítélt által küldött, vagy a részére érkezett levelek, csomagok kezelésére vonatkozó szabályokat;
h) az elítéltek tartózkodására és foglalkoztatására szolgáló helyiségek használatának rendjét;
i) az egyházi szertartások, a karitatív és a missziós rendezvények időrendjét;
j) a távbeszélő készülék használatának rendjét és feltételeit.
(3) A házirend megtartására, valamint megszegésének a következményeire az elítéltet figyelmeztetni kell.
(4) A házirendtől csak a parancsnok engedélyével lehet eltérni.
35. § (1) A napirendben kell meghatározni minden olyan tevékenységet, amely a bv. szerv napi folyamatos működését biztosítja, így különösen az ébresztő és a takarodó, a nyitás és zárás, a létszámellenőrzés, az étkezés, a szabad levegőn való tartózkodás, a munkavégzés, az oktatás, az orvosi rendelés, a szabadidő eltöltése és a jogorvoslatok előterjesztése idejét és helyét.
(2) A takarodó és az ébresztő között legalább nyolc óra folyamatos pihenőidőt kell biztosítani.
(3) Az étkezésre naponta háromszor, esetenként legalább húsz percet kell biztosítani.
55. § (1) Hivatalos vagy szolgálati ügyben eljáró személynek azok minősülnek, akik a jogszabályban meghatározott feladataik végrehajtása, vagy a bv. szervezettel kötött együttműködési megállapodásban foglaltak teljesítése érdekében lépnek az intézet területére.
(2) Az intézet személyi állományának a tagjain kívül, hivatalos vagy szolgálati ügyben eljáró személyek különösen a következők:
c) az állampolgári jogok országgyűlési biztosa, a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosa, az adatvédelmi biztos, továbbá az általuk megbízott személyek;
(3) A hivatalos vagy szolgálati ügyben eljáró személyek a személyazonosságuk és a feladatuk ellátására feljogosító igazolvány, okmány, megbízólevél vagy meghatalmazás felmutatása mellett, a belépés indokának a közlésével léphetnek az intézet területére.
58. § (1) A hivatalos vagy szolgálati ügyben eljáró személyek az intézet azon területein tartózkodhatnak, ahol a feladataik ellátásához való jelenlétük szükséges. A büntetés-végrehajtás felügyeletét ellátó ügyész tevékenysége az intézet egész területére kiterjed.
(3) Az 55. § (2) bekezdésének a)-i) pontjaiban megjelölt személyek, továbbá az egyházak képviselői a fogvatartás biztonságának a fenntartása mellett az elítélttel ellenőrzés nélkül beszélhetnek.
78. § Az intézet feltételeitől függően biztosítani kell, hogy az elítélt tájékozódhasson a világ eseményeiről, az ország politikai, társadalmi, gazdasági és kulturális életéről.
104. § (1) Az elítélt munkába állításáról - a munkakör és a munkáltató megjelölésével - a befogadási bizottság dönt.
106. § (1) A munkáltató köteles
a) az egészséges és biztonságos munkavégzés feltételeit a jogszabályokban előírtak szerint biztosítani;
b) a munkavégzéshez szükséges tájékoztatást és irányítást megadni, az előírt oktatásokat megtartani;
c) a munka jellegének és a munkában részt vevő elítéltek összetételének megfelelő munkarendet kialakítani;
d) a munkát folyamatosan szervezni;
e) a végzett munkáért díjazást fizetni;
f) a munkafolyamatokat, illetve a munkaköröket munkavédelmi szempontból veszélyességi fokozatokba sorolni;
g) a munkáltatásból az elítélteket megillető jogok gyakorlását biztosítani.
124. § (1) Az elítéltet a munkáltatás keretében végzett munkájáért munkadíj illeti meg. A munkadíjat a teljesítmény, a ledolgozott idő, valamint az előzőek kombinációja alapján kell megállapítani.
129. § (1) A munkáltató anyagi ösztönzést alkalmazhat a teljesítmény növelésére, illetve a végzett munka minőségének a javítása érdekében.
(2) Az elítélt részére anyagi ösztönzésként
a) konkrét feladathoz (célfeladat) kötött prémium,
b) pénzbeli elismerés,
c) vásárlási utalvány,
d) tárgyjutalom
állapítható meg.
Az elítéltek élelmezése
147. § (1) Az elítélt részére az általuk végzett munka jellegének, az egészségi állapotuknak és az életkoruknak megfelelően kialakított normák alapján, legalább napi háromszori étkezést - ebből legalább egy alkalommal meleg ételt - kell biztosítani.
(3) Az élelmezési normákat a rendelet 7. számú melléklete tartalmazza.
(4) Az elítélt részére, orvosi javaslat alapján - a vonatkozó normakereten belül - diétás vagy kímélő ételt kell biztosítani.
(5) Az élelmezésnél az intézet lehetőségein belül, az elítélt vallási igényeit is figyelembe kell venni.
(6) Az ételek adagolását és kiosztását elítélt csak felügyelet mellett végezheti.
153. § (1) Az elítélt a munkadíjából és letéti pénzéből - a parancsnok által meghatározott időben és módon - szükségleti cikkeket, így különösen élelmiszert, dohányneműt, tisztálkodási és levelezésre szolgáló cikkeket vásárolhat.
155. § Az intézet rendjét, a fogvatartás biztonságát, az életet és a testi épséget veszélyeztető cikkeket az elítéltek nem vásárolhatnak, ilyen cikkek az intézetben működő boltban az elítéltek részére nem árusíthatók.
156. § (1) Az intézetnek az elítélt részére havonta legalább kétszeri vásárlásra kell lehetőséget biztosítania.
   
  Megállapított tényállás:      
	A panaszos az élelmezés mennyiségét és minőségét, valamint a szabadidő eltöltésével, a levelezéssel, az eltávozás engedélyezésével összefüggő körülményeket sérelmezte. Kifogásolta azt is, hogy a selejt nélkül végzett munkájukért járó prémiumot nem kapják meg.  1. Az étkeztetéssel kapcsolatban a következő kifogások merültek fel:
- az élelmiszer ellátás mennyisége és minősége elmarad más intézetektől (hallomás alapján)
- reggelire csak teát kapnak, ami ízetlen, másutt más innivaló is van,
- a reggelire kiírt főzőkolbász, szalámi mennyisége nem éri el a 8 dkg-t,
- az ebédre, vacsorára kapott pörkölt csak hagymás zsír vagy olaj, hús helyett főzőkolbásszal vagy szalámival, az előírt mennyiség nincs meg vagy nem ellenőrizhető, mert összekeverik a főzelékkel,
- a hétvégi menü resztelt máj vagy rántott máj,
- a vacsora mindig májkrém vagy 3 db. 30 gr-os jam,
- kevés a gyümölcs,
- a beszélőről nem vihető fel élelmiszer, csak amit az intézet boltjában vásárolnak a látogatók,
- a konyháról kikerült áruk - hús, fűszerek, tojás, stb. - megvásárolhatók, de ezeket az ellátmányból spórolják le a konyhások, így a fogvatartottak a saját rendszeresített élelmezésüket fizetik meg újra,
- az élelem egy részét ellopják és hét végén a kenyeres kocsival csempészik ki, más árukkal együtt (cipő, bőr).
2. Szabadidővel kapcsolatban:
- a TV-t este 10.30-kor kikapcsolják, akkor is, ha már csak 10 perc van hátra a műsorból,
- csak a TV 1, 2, és az RTL Klub nézhető.
3. Levelezés:
- hivatalos levelek elküldését nem engedélyezik (bíróság kivételével).
4. Szabadság engedélyezése:
- az egyik elitélt szülője meghalt, addig nem engedték el, amíg a halotti bizonyítványt és a temetés időpontjáról szóló értesítést be nem küldette (ezalatt két hét telt el),
- egy másik elitéltet nem engednek haza a lakása helyreállítására, pedig a szabadulásáig már nincs sok idő hátra - mivel rossz a róla adott rendőrségi vélemény,
- egy szabadulásához közel álló fogvatartottat, aki kilenc éven át nem volt fenyítve, nem engednek szabadságra, mert hontalan.
5. Munkavégzéssel kapcsolatban:
- a börtönben működő cipőgyártó KFT minőségi prémiumot tűzött ki a selejt csökkentésére, de ezt nem kapják meg a fogvatartottak, mivel a késztermék egy része - feltehetően lopások miatt - eltűnik. 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a beadványban foglaltak ellenőrzésére helyszíni vizsgálatot rendelt el a büntetésvégrehajtási intézetben. A helyszíni vizsgálat keretében az országgyűlési biztos két munkatársa szóbeli tájékoztatást kért az intézet büntetésvégrehajtási osztályvezetőjétől és két nevelőtiszttől. A felügyelet jelenléte nélkül kikérdeztek több börtön és fegyház fokozatú elitéltet, megtekintették az étkeztetést és beszerezték a sérelmezett problémákkal összefüggő dokumentumokat. (Levelezés rendjére vonatkozó parancsnoki intézkedés, jutalmakról és egészségügyi pótlékokról készült kimutatások, kérelmek elintézésére vonatkozó egyes dokumentumok, havi étrend.)

A vizsgálat megállapításai:
	A 282 elitélt befogadására tervezett intézetben 464 személyt tartanak fogva, közülük kb. 60 előzetes letartóztatott van. A többlet létszám ellenére a fogvatartottak mozgási lehetősége biztosított, a vizsgálat időpontjában a zárkaajtók nyitva voltak. A délutános műszakban dolgozók közül a körletben tartózkodók aludtak, kártyáztak vagy olvastak. Az elitéltek nagy többsége - 313 személy - a börtön területén lévő cipőgyárban dolgozik. A napirend a két műszakban végzett munkához igazodik. A reggel 6 órától 14 óráig dolgozó délelőttösök részére 04.30-kor van ébresztő, a délután 14 órától 22 óráig dolgozók 06.30-kor kelnek és 22.30-kor fekszenek le. A 2-4-6 személyes zárkákban általában egy műszakba tartozó elitélteket helyeznek el, a jogszabályban előírt pihenőidő így is csak a napirend szigorú betartásával biztosítható.
	Valamennyi zárkában van TV készülék, amelyen három állandó és egy a fogvatartottak többsége által választott program nézhető. A meghallgatott elitéltek sem a műsorok mennyiségét, sem a panaszos által sérelmezett kikapcsolási időpontot nem kifogásolták. 
	Az étkeztetéssel kapcsolatban a kikérdezett személyeknek általában nem volt panaszuk. A hivatásos állomány ugyanazt az ebédet kapja, mint az elitéltek. A beszerzett több heti étlap szerint az étkezés változatos, a különböző speciális igényeknek (cukorbeteg, mohamedán) is megfelelő. A gyümölcs hiányát többen kifogásolták, az egyik elitélt elmondta, hogy az elmúlt hetekben csak egyszer kaptak narancsot és egyszer banánt. Vásárlási lehetőségük a konyha mellett működő élelmiszerüzletben van. A konyha és az üzlet árukészlete elkülönített, a szállításokat a személyzet ellenőrzi. A konyháról lopott áruk értékesítésére vonatkozó jelzések az intézet vezetéséhez nem jutottak el és a kikérdezett személyek sem hallottak ilyenről.
	A panaszos kifogásolta a reggeli tea minőségét. A kikérdezettek többsége nem erősítette meg a véleményt, de egyesek saját maguknak főznek teát vagy kávét, így a panasszal kapcsolatban nem tudtak nyilatkozni. Akik a konyha által főzött teát fogyasztották, azt mondták, hogy a tea nem elég édes és sok benne a citrom. Az élelem mennyiségét, minőségét általában elegendőnek tartották. A vizsgálat időpontjában az ebédeltetés a zárkákban történt, mivel a megelőző napokban jelentős mennyiségű hó esett és a fogvatartottak emiatt nem mentek le az étkezőbe. Az ebédszállítás hőtárolós szállítótermoszokban történt. Az étel hőfoka megfelelő volt. 
	A fogvatartottak a saját pénzükből vásárolt élelmiszereket a körletfolyosókon tartott hűtőszekrényekben tárolják. A látogatók által behozott élelmiszert helyben el kell fogyasztani, egészségügyi előírások miatt a zárkába nem vihető fel és nem tárolható. 
	A levelezéssel, illetve a kérelmek intézésével kapcsolatban a nevelőtisztek a hatályos jogszabályoknak és belső utasításoknak megfelelően járnak el. Az elitéltek korlátlanul levelezhetnek minden hivatalos fórummal. A hatóságoknak címzett levelek elküldésének, illetve a fogvatartottak részére történő kiadásának dátumai dokumentálva vannak, átvételük aláírás ellenében történik. A nevelők és az elitéltek egybehangzó nyilatkozata szerint ezeket a kimenő leveleket lezáratlanul viszik a nevelőtiszthez és előtte ragasztják le. A levelet nem olvassák el a nevelők. Továbbításuk a másnapi postával megtörténik. 
	A kérelmeket és panaszokat közvetlenül számítógépen rögzítik. Az ügyintézés menete nyomon követhető. Az egyik elitélt panaszolta, hogy többszöri büntetés félbeszakítási kérelmét elutasították. Kérdésre elmondta, hogy jogorvoslati jogáról tudott, de nem élt vele. Egy másik elitélt kérését azért utasították el, mert a múlt évben öt napos eltávozásáról csak egy hét késéssel érkezett vissza. 
	A munkahelyi lopásokkal kapcsolatos információkat egyetlen elitélt sem tudta megerősíteni. Teljesítmény érdekeltségi rendszerben dolgoznak német exportra. Végzett munkájuk mennyiségétől függően, többen jelentős összegű prémiumot kaptak. A munkalehetőséget minden elitélt nagyra értékelte.
	Más büntetésvégrehajtási intézetekhez képest az itt fogvatartott elitéltek jobb helyzetben vannak és ellátásuk is jobb az átlagnál. Ilyen véleményeket azok az elitéltek fogalmaztak meg, akik más intézetben is voltak már.
	A fentiek alapján a panaszos sérelmeit a helyszíni vizsgálat nem találta megalapozottnak, a Balassagyarmati Fegyház és Börtönben fogvatartottak körülményeivel összefüggő alkotmányos jogsérelmet nem állapított meg, ezért a vizsgálatot megszüntetem.

Budapest, 1999. február 15.

Gönczöl Katalin