OBH 6484/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Gróf Aranka

Az eljárás megindítása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult a Pest Megyei Közlekedési Felügyelet által gépjárműve műszaki vizsgálatra történő indokolatlan berendelése miatt. E mellett sérelmezte a jármű bemutatásának helyét és időpontot megjelölő határozat formáját és tartalmát, a vizsgálatról való távolmaradás várható szankcióinak felsorolását, a Közlekedési Főfelügyelethez való illetékköteles fellebbezés lehetőségére, a határozat azonnali végrehajtására való utalásokat.

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye, illetve az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz, valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jogok esetleges sérelmére tekintettel az ügyben vizsgálatot indítottam.

A Pest Megyei Közlekedési Felügyelettől az üggyel kapcsolatos főbb iratokat bekértük, a Pest Megyei Főügyészség pedig az általuk történt felülvizsgálatot követően kialakított álláspontjukról tájékoztatott.

A tényállás

A Pest Megyei Közlekedési Felügyelet - 1998. szeptember 25-én - Dunakeszi térségében a 2/a jelű úton a rendőrséggel közös ellenőrzést végzett. Ennek során megállapították, hogy a panaszos, DMK-466 frsz-u gépjárművén olyan engedély nélküli átalakítást végeztek, amely nem felel meg a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló 6/1990. (IV.12.) KÖHÉM rendelet előírásainak. A jármű összes oldalablaka és hátsó szélvédője ugyanis sötétítő fóliával, utólag színezett üveggel van ellátva.

A Pest Megyei Közlekedési Felügyelet (a továbbiakban Felügyelet) XIII-12420/1998. számú, 1998. X. 15-én kelt határozatával - a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló többször módosított 5/1990. (IV.12.) KÖHÉM rendelet 14. §-a által meghatározott jogkörben eljárva, a panaszos járművének műszaki vizsgálat céljából történő bemutatására kötelezte.

A Felügyelet a műszaki vizsgálat helyeként a lakóhelyén található váci vizsgáló állomást jelölte ki, s a vizsgálatra való megjelenés időpontjaként 1998. november 12-ét jelölte meg. 
A határozat rendelkező részében írtak szerint az alábbiakra hívta fel a figyelmet: „Figyelmeztetem, hogy a vizsgálattól való távolmaradás 100.000,- Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtható, valamint a vizsgálat ismételten elrendelhető, illetve a jármű a forgalomból kitiltható. A bemutatási kötelezettség fennállása mellett, határozatom ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül a Közlekedési Főfelügyelethez címzett (2000,- Ft) fellebbezésnek van helye.”

A panaszos 1998. november 6-án kelt kérelmében jelezte, hogy a határozatot 1998. november 5-én vette kézhez és bejelentette, hogy a határozatban előírt időpontban a jármű üzemképtelen állapota miatt - azt nem tudja bemutatni. Sérelmezte, hogy a határozat azon részét miszerint a gépjármű utólag színezett üvege „alaposan feltételezhető”, hogy nem felel meg a vonatkozó rendelet előírásainak, holott a Közlekedési Főfelügyelet 36/1997. sorszámon kiadott, a H minősítő jel használatára jogosító engedélyével rendelkezik. 

Kifogásolta továbbá a fellebbezésre vonatkozó tájékoztatás szakszerűtlenségét, a halasztó hatály, vagy az azonnali végrehajtás közlésének és indokolásának hiányát. Gépjárműve üzemképtelensége miatt a bemutatásra hosszú határidőt kért. 

A Felügyelet a kérelemnek részben helyt adott és a XIII-12420-2/1998. számú határozatában 1998. december 12-ét jelölte meg újabb időpontként, s kérte, a jármű üzemképtelenségét - hitelt érdemlően - igazoló iratok megküldését is, mivel ezek hiányában a végrehajtási bírság kiszabását nem mellőzhetik. Felhívták a figyelmét, hogy a kérelem illetékköteles, ezért illetékfizetési kötelezettségének is tegyen eleget.

A fenti határozatot 1998. november 24-én átvette, majd 1998. november 25-én kelt ismételt kérelmében, járműve ablakainak megfelelőségét hangsúlyozta. 

A Felügyelet XIII-12420-4/1998. számú határozatában a beadványt határidő-módosítás iránti kérelemnek véve, annak részben helyt adva új időpontként 1999. január 5-ét jelölte meg, s egyúttal 10. 000 Ft végrehajtási bíráság 15 napon belüli befizetésére kötelezte. Egyúttal felhívta a figyelmét arra, ha járművét a fenti időpontig nem mutatja be a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló 48/1997. (VIII.26.) BM rendelet 31. § (3) bekezdés e) pontjában foglaltak alapján annak forgalomból történő kivonását kezdeményezi. 

A kiszabott bírság ellen fellebbezést nyújtott be, és a műszaki vizsgáról való távolmaradását igazoló kimentésként a jármű közúti ellenőrzése előtt, két nappal korábban kelt, a Hungária Biztosító Rt. Által felvett kárfelvételi jegyzőkönyvét csatolta. A Közlekedési Főfelügyelet 1999. január 21-én kelt 112/1998. számú határozatában a fellebbezéssel megtámadott határozaton felül az azt megelőző eljárást is felülvizsgálta, melyet jogszerűnek tartott, a bírságot kiszabó határozatot pedig helyben hagyta.

Ezt követően a panaszos a Pest Megyei Főügyészségre törvényességi kérelmet nyújtott be. A Főügyészség 1999. március 1-jén kelt, V. 49/1999/1-1. számú levelében a felvetett jogi aggályokat megalapozatlanoknak tartotta, a határozatok megsemmisítésére irányuló kérelem teljesítésére, ügyészi intézkedés megtételére indokot nem talált.
A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a hivatkozott 5/1990. KöHÉM rendelet 14. § (2) bekezdése szerint „ha a közúti ellenőrzés során alapos gyanú merül fel arra, hogy a jármű a jogszabályban meghatározott műszaki feltételeknek nem felel meg, a járművet engedély nélkül átalakították, az ellenőrző szerv a járművet vizsgálatra rendeli.”

A 6/1990. KöHÉM rendelet 97. § (5) bekezdése szerint pedig „a személygépkocsi ablakain - kivéve a lakófelépítmény ablakait - menet közben nem szabad függönyt, vagy olyan más megoldást (fólia, üvegre felhordott fényelnyelő vagy fényvisszaverő réteg stb.) alkalmazni, amely a személygépkocsi ablakain a kilátást, illetőleg az átlátást megakadályozza.”

A rendelkezésre álló adatokból megállapítható, hogy a panaszos beadványaiban olyan valós akadályt, mely megalapozta volna járműve műszaki vizsgálat alóli időleges mentesítését, nem jelölt meg, járműve mozgásképtelen állapotát - például a jármű sérülés miatti folyamatos javítóműhelyben való tartózkodását - igazoló dokumentumokat sem terjesztett elő, csupán a biztosítási ügyintézés elhúzódására hivatkozott.
Az eljárás során arról is tájékoztatták, hogy a Szinton Bt. minősítő jel használati engedélyének érvényességét a Közlekedési Főfelügyelet felfüggesztette, mivel a cég nem tudta minden esetben biztosítani a 70% illetve 75 % fényáteresztő képességet. Arra is felhívták figyelmét, hogy a Bt. által kiállított igazolás éppen ezért nem bizonyítja, hogy járművének üvege valóban az előírt 70%, illetve 75 % fényáteresztő képességgel rendelkezik, ezt éppen az a műszaki vizsgálat állapíthatta volna meg, amelyen nem jelent meg. 

A közlekedési felügyeletek megyei szinten szervezett hatóságok, az egységes közlekedési hatósági szervezet feladat- és hatásköréről szóló 231/1997. (XII.12.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése szerint a Főfelügyelet a felügyeletek felettes szerve. A Főfelügyelet hatósági jogkörben: első fokon jár el azokban az ügyekben, amelyeket jogszabály a hatáskörébe utal, másodfokon jár el a felügyeletek által hozott határozatok ellen benyújtott fellebbezések elbírálásánál.

Az államigazgatási eljárás szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 62. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fenti paragrafus (3) bekezdése pedig kimondja, hogy „az érdemi döntést megelőző határozat és a szakhatóság állásfoglalása csak az érdemi határozat elleni fellebbezésben támadható meg, kivéve, ha a külön fellebbezést jogszabály megengedi. Bírságot kiszabó határozat ellen fellebbezésnek van helye”.

Az Áe. 82. § (1) és (3) bekezdései alapján a közigazgatási szerv a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet. Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.

A közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló 48/1997.(VIII. 26.) BM. rendelet   31. § (1) bekezdése előírja: a rendőrhatóság a járművet a forgalomból a forgalmi engedély érvénytelenítésével, a címke eltávolításával és a kivonás tényének a nyilvántartásban történő rögzítésével vonja ki. A fenti paragrafus (3) bekezdése alapján a rendőrhatóság a jármű forgalomból történő kivonását hivatalból rendeli el, ha a közlekedési hatóság műszaki vizsgára történő berendelésre vonatkozó jogerős határozatában foglaltaknak határidőben nem tettek eleget.

A panaszos ügyében megállapítható, hogy a vizsgálatra berendelő határozatok (idézések) nem az ügy érdemében keletkezett döntések, ezért ellenük sem fellebbezésnek, sem bíróság előtti megtámadásnak nincs helye, kivéve a bírságot kiszabó határozatot. A panaszos a végrehajtási bírság ellen élt a jogorvoslat lehetőségével, s ezért a Közlekedési Főfelügyelet a bírság megállapításának, valamint az azt megelőző eljárás jogszerűségének felülvizsgálatát követően másodfokú határozatot hozott, mely a panaszossal történt közlést követően jogerőre emelkedett.
Az Áe. 66. § (1) bekezdése szerint „a fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz. A fenti paragrafus (2) bekezdésében rögzítettek szerint „a felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.”

A lefolytatott vizsgálat során megállapítottam, hogy a Pest Megyei Közlekedési Felügyelet eljárása megfelelt a jogszabályi rendelkezéseknek, a műszaki vizsgálat céljából történő első berendelő határozatában (idézésében) a meg nem jelenés, illetve nem teljesítés esetére kilátásba helyezett - jogszabályi hivatkozások nélkül felsorolt - szankciók mellett tévesen utalt a határozata ellen igénybe vehető jogorvoslat lehetőségére, s ez az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével, illetve az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz, valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jogokkal összefüggésben visszásságot okozott. 

A panaszos a járművét vizsgálat céljából a Felügyeletnél nem mutatta be, azt időközben értékesítette, így a jármű forgalomból történő kivonására nem került sor, az új tulajdonos a hatóság berendelésének eleget tett, a műszaki vizsgálatot elvégeztette. Tekintettel arra, hogy, a közlekedési hatóság az ügyben eljárási jogsértést valósított meg, ajánlásként felhívom a Közlekedési Főfelügyelet figyelmét arra, hogy a közlekedési felügyeletek eljárásuk, döntéseik meghozatala során maradéktalanul tartsák be az államigazgatási eljárás szabályait.

Budapest, 1999. november 23.

Gönczöl Katalin