OBH 6400/1998., 1296/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

Az ÁNTSZ Fejér Megyei Intézete tiszti főorvosa a Fejér Megyei Pszichiátriai Gondozó vezető főorvosa kifogásolta a Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságok által a rokkantsági nyugdíj igénylésekor, illetőleg soros felülvizsgálathoz a betegnek megküldött, illetve igényük elbírálásához kötelezően előírt "orvosi tájékoztató" kitöltését. A panaszos véleménye szerint a fenti tájékoztató által feltett kérdések, illetve az azokra adható válaszok sértik az orvosi titoktartási kötelezettséget, egyes kérdések pedig nem is orvosi jellegűek (pl. tudomása szerint milyen kereső tevékenységet folytat a beteg?).

Egy panaszos pedig a fenti nyomtatvány bevezetése miatt kért segítséget, mert háziorvosa a formanyomtatvány kitöltésétől elzárkózott.

Érintett alkotmányos jogok

- Szociális biztonsághoz való jog [Alkotmány 70/E. (1)-(2) bekezdés]
- A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog [Alkotmány 70/D. § (1) bek.]

Alkalmazott jogszabályok

- 6/1992. (III.31.) NM rendelet a háziorvosi és házi gyermekorvosi szolgálatról
- A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. tv.
- 75/1997. (VII.18.) OGY határozat a megváltozott munkaképességűek és rokkantak
  társadalombiztosítási és szociális ellátórendszerének átalakításáról
- 2381/1996. (XII.20.) Korm. határozat a rokkant nyugdíjrendszer átalakításával, a munka-
  képesség változásának megállapításával és az ezekhez kapcsolódó ellátásokkal összefüggő
  egyes feladatokról (hatályon kívül helyezte 1998. május 6-tól a 2123/1998. (V.6.) Korm.
  határozat)
- Az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény

Megállapított tényállás

A rokkant-nyugdíjrendszer átalakításáról, a munkaképesség változásának megállapításával és az ezekhez kapcsolódó ellátásokkal összefüggő egyes feladatokról szóló 2381/1996. (XII.20.) kormányhatározat 3/b. pontja előírta, hogy a munkaképesség-csökkenés megítélésének új orvosszakmai kritériumrendszere kidolgozásáig a jelenlegi orvosi, illetve egészségügyi elbírálási szempontokat - a hazai és a nemzetközi tendenciáknak megfelelően - korszerűsíteni kell. Az új megállapításoknál és felülvizsgálatoknál már ezek alapján határozták meg a rokkantság, illetve a munkaképesség csökkenésének mértéke, 1997-ben legfeljebb 1 éves időtartamra. Javaslatot kellett készíteni az elbíráláshoz és az egyén állapot alakulását is figyelemmel kísérő információs és ellenőrzési rendszerek kialakítására.

A fenti feladat végrehajtása érdekében az Országos Orvosszakértői Intézet három megyében modellkísérletet folytatott. A modellkísérlet során szerzett tapasztalatok alapján a jól hasznosítható elemek országos bevezetésére tett javaslatot az OEP az Egészségügyi Miniszternek, mivel a kísérlet bizonyította, hogy javult az orvosi bizottságok elé került betegek kivizsgáltsága és ennek dokumentáltsága. A javaslat tartalmazta, hogy az eddig használt "Beutaló" nyomtatvány (A. 3510-89. r.sz.) a jövőben csak a fekvőbeteg-gyógyintézeti beutalására használják. A munkaképesség-csökkenés véleményezését célzó és az OEP-OOSZI elé kerülő betegről (igénylőről) a 6/1992. (III.31.) NM rendelet 2. számú mellékleteként az "Orvosi tájékoztató"-t vezessék be.

Az Egészségügyi Miniszter a rokkantsági nyugdíj igény elbírálásához és a soros felülvizsgálathoz a beteg munkaképesség-csökkenése mértékének megállapítása céljából - a módosított "Orvosi tájékoztató" elnevezésű nyomtatvány kitöltését és használatát szakmailag indokoltnak tartja, mert az az orvosszakértői vélemény kialakítását megalapozottabbá teszi. Az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. tv. 4. §-a (2) bekezdés f.) pontja szerint jogszerű az adatkezelés a társadalombiztosítási, illetve szociális ellátások megállapításához, amennyiben az az egészségi állapot alapján történik. A hivatkozott törvény 35. §-a ezen túlmenően a nem egészségügyi intézményben dolgozó adatkezelő számára is kötelezővé teszi a tudomására jutott orvosi titok megőrzését. A módosított és bevezetésre kerülő "Orvosi tájékoztató" elnevezésű nyomtatvány tehát csak az orvosi bizottságok tájékoztatását szolgálják, ezért kitöltése nem sérti az orvosi titoktartási kötelezettséget.

A 2381/1996. (XII.20.) Korm. határozatot a 2123/1998. (V.6.) Korm. határozat hatályon kívül helyezte. A megváltozott munkaképességűek és rokkantak társadalombiztosítási és szociális ellátó rendszerének átalakítását a hatályos 75/1997. (VII.18.) OGY határozat írja elő. A feladat végrehajtására az az orvosi bizottságok munkájának segítése érdekében az OEP és a Népjóléti Minisztérium felhívást adott ki (1. számú melléklet). Az "Orvosi tájékoztató" rendszeresítésére és használatára vonatkozó szabályozást azonban még nem adták ki.

Az egyéni panasz vizsgálata az Egészségügyi Miniszter által közöltekkel eltérő tényállást állapított meg.
A panaszos 1997. június 30-tól III. csoportos rokkant. Soros felülvizsgálatát az orvosi bizottság 1998. június 30-ra írta elő, erre azonban csak 1998. augusztus 11-én került sor. Itt ismét a III. csoportos rokkantságot véleményezték és a soros felülvizsgálatot 1999. februárra írták elő. Tekintettel arra, hogy az ún. irat alapján történő soros felülvizsgálathoz a panaszos a kért "Orvosi tájékoztatót" nem tudta benyújtani, mert kezelőorvosa annak kitöltését megtagadta 1999. augusztus 12-ére személyes megjelenésre idézték és ismét III. csoportos rokkantnak minősítve, a soros felülvizsgálatot 1999. decemberre tartott szükségesnek az orvosi bizottság. Az előzetes becslések alapján a fenti vizsgálatra később kerülhet sor, mivel jelenleg a májusra, júniusra esedékes soros felülvizsgálatosokat hívják be a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságon. A III. csoportos rokkantak iratok alapján történő soros felülvizsgálata 1999. augusztustól valóban megszűnt, azonban a I. és II. csoportos rokkantak soros felülvizsgálata jelenleg is iratok alapján történik, ami azt jelenti, hogy a kitöltött orvosi tájékoztatót, valamint az aktuális leleteket a betegeknek a rokkantsági nyugdíj osztályoknak kell megküldeni, ahonnan továbbítják az orvosi vizsgálat napjára az illetékes bizottsághoz. Így az Egészségügyi Miniszter megállapítása és tájékoztatása, mely szerint "a módosított és bevezetésre kerülő orvosi tájékoztató elnevezésű nyomtatvány csak az orvosi bizottság tájékoztatását szolgálja, ezért kitöltése nem sérti az orvosi titoktartási kötelezettséget".

A vizsgálat megállapította, hogy az Alkotmány 70/E. § (1)-(2) bekezdésével védett szociális biztonsággal összefüggésben visszásságot okoznak a szükséges szabályozás hiánya miatt a háziorvosi szolgálatok és az Országos Orvosszakértői Intézet bizottságai között kialakult viták, valamint a különböző okok miatt létrejött hátralék felszámolására bevezetett intézkedések.

Az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese harminc napos határidővel felkéri

- az Egészségügyi Minisztert az "Orvosi tájékoztató" című nyomtatvány rendszeresítésére és     használatára vonatkozó szabályozás kiadására,

- az Országos Orvosszakértői Intézet Főigazgatóját pedig az iratok alapján történő soros felülvizsgálatok gyakorlatának áttekintésére, különösen az orvosi titkokat tartalmazó iratok kezelésére.

Budapest, 1999. november 22.

Dr. Polt Péter