OBH 6213/1998.
 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
a diákokat megillető jogok érvényesüléséről a középfokú oktatási intézményekben

A vizsgálatban résztvevő munkatársak: dr. Garamvári Miklós
dr. Kiss Anikó
dr. Kristó Annamária
dr. Mizerák Judit
dr. Zséger Barbara

I. Az eljárás megindítása

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának hivatalához az elmúlt években érkezett panaszok, az 1997-ben és 1998. tavaszán rendezett Országos Diákparlament vitái, a sajtóközlemények és oktatás-szociológiai jelentések jelzései alapján szükségesnek és időszerűnek bizonyult a diákokat megillető jogok érvényesülésének vizsgálata a középfokú oktatási intézményekben.

Vizsgálatunk aktuális volt annak ellenére, hogy olyan időpontban került rá sor, amikor minden iskolában időszerűvé vált a szervezeti és működési szabályzatok, valamint a házirendek átalakítása a módosult jogszabályok szerint. Amit találtunk, - legalább is a dokumentumok tekintetében - múló állapot volt. Az iskolák hónapokon belül korrigálják belső szabályzataikat, aktuális megállapításaink gyorsan érvényüket vesztik, a dokumentumokat kijavítják. Amit a jogszabályok kívánnak, az bekerül az SZMSZ-be, a házirendbe, de kétséges, hogy ezzel együtt az érdemi változások is megtörténnek.

Átfogó vizsgálatunk célja annak megismerése volt, hogy hogyan valósul meg a tanulói jogok érvényesítése a napi gyakorlatban. 

Ennek keretében megvizsgáltuk a vizsgálatra kijelölt oktatási intézmények pedagógiai programjait, szervezeti és működési szabályzatának, házirendjének jogszerűségét, az alapdokumentumok elfogadására, módosítására előírt rendelkezések megtartását, a szabályzatok előírásainak, az intézményi működésnek és döntéshozatalnak a jogszerűségét, a diák-önkormányzati szerv, a diákképviselők valamint az iskolai vezetők közötti kapcsolattartás formáját és rendjét, a diákönkormányzat működéséhez szükséges feltételek (helyiségek, berendezések használata, költségvetési támogatás) biztosítását, a diákönkormányzatok gyakorlati működését, az iskola mindennapi életében betöltött szerepét.

A vizsgálat kitért a tanulói érdekvédelem, az érdekérvényesítés, a panaszjog és az érdemi válaszhoz való jog érvényesítésének gyakorlatára is. Ennek keretében azt vizsgáltuk, hogy hogyan működik a diákönkormányzat vagy más érdekvédelmi szervezet az intézményben, annak milyen az összetétele, a diákképviselők aránya. Elemeztük azt is, hogy a működő diák- önkormányzatba és az iskolaszékbe hogyan történik a jelölés és a delegálás, a tanulók életében milyen a szerepe a szervezetnek és melyek azok a kérdések, amelyekben fontos szerepet játszik a diákok akarata az iskolai vezetők és a nevelőtestület döntésének kialakítása előtt.

A vizsgálat magába foglalta a fegyelmi eljárások dokumentumainak elemzését, értékelését, különös tekintettel a nevelőtestületnek az írásbeliségre, a diákönkormányzat véleményének beszerzésére vonatkozó jogszabályi kötelezettségére.

A vizsgálat kiterjedt a tanulók vélemény-nyilvánításának, javaslataik megtételének és tájékoztatásuk intézményesített formáinak elemzésére, a diákok szervezett vélemény-nyilvánításának, a tanulók rendszeres tájékoztatása rendjének és formáinak gyakorlatára.

Végül a tanulók biztonságos és egészséges környezethez való joga körében azt vizsgáltuk, hogy az oktatási intézmény épülete, berendezéseinek állapota megfelelő-e. A diák testi épségét, egészségét vagy életét nem fenyegeti-e lehulló vakolat, kiálló fémrúd, szigeteletlen vezeték, robbanásveszélyes, maró, mérgező anyag, elhasználódott szerszám, kilazult székláb, rosszul felfüggesztett tabló, illetve egyéb balesetveszélyes eszköz. Az iskolai környezetben az oktatás során közvetve vagy közvetlenül érik-e a tanulót egészségkárosító hatások? 

Vizsgálatunk során arra is választ kerestünk, hogy a tanulói jogok érvényre juttatására az oktatási intézményekben milyen módszerek, eljárások, technikák léteznek, illetve vannak-e és ha igen, melyek a jogérvényesítés akadályai, továbbá miképpen érvényesülnek a tanulói jogok az iskolák hétköznapjaiban.

A vizsgálat konkrét előkészítése 1998. első felében kezdődött. A szempontok kialakításában háttértanulmányokat bocsátott rendelkezésünkre az Oktatáskutató Intézet. A segítségüket köszönjük.

A vizsgálat helyszíneinek kiválasztásában az 1997. és 1998. évi Országos Diákparlament, az egyedi panaszok alapján Hivatalunk korábbi vizsgálatainak a tapasztalataira, valamint az Országos Diákjogi Tanács javaslatára támaszkodtunk.

Nehéz volt behatolni az iskola belső világába, különösen azokba a rétegekbe, amelyek a magatartásmóddal, az emberközi kapcsolatok minőségével, a sokféle szakmai meggyőződéssel, szokásokkal és beidegződésekkel kapcsolatosak. Nehéz lett volna mindez akkor is, ha változatos és költséges módokat alkalmazunk a helyzet feltárására. Mivel azonban időben és eszközökben korlátoztuk magunkat, a vizsgálat semmiképpen sem tekinthető alapos és teljes értékű diagnózisnak, hanem csupán a most azonosítható problémákról való tájékozódásnak, valamint a megoldásukra irányuló hasznosnak vélt módszerek rögzítésének. 

Óvatosságra int bennünket, hogy a  megvizsgált iskolák nem reprezentálják a korosztály hazai diákjogi helyzetét. Összesen kilenc iskolát vizsgáltunk. Utólag derült ki, hogy többségük kiemelkedően jó helyzetben volt, és az is, hogy a súlyos problémákkal küzdő iskolák közül egy sem került mintánkba.

A rögzítettekből a helyi szabályozásokra vonatkozó hibajegyzékek vagy a fegyelmi vizsgálatok sajátosságára vonatkozó megjegyzések tekinthetők teljesen hiteles megállapításoknak. Az elsődleges működési viszonyok minőségére, a pedagógiai dokumentumokra és folyamatokra vonatkozó megjegyzéseink országosan becslés értékűek, jelzésszerűek.

Egy-egy iskolában arról sem tudtunk meggyőződni, hogy a diákpanaszok, vagy a diákönkormányzatok működési korlátaira vonatkozó információk milyen mértékig tükrözik a valóságot, de iskoláról-iskolára való ismétlődésük elegendő ok volt az általános következtetések levonásához.

A vizsgálatban az OBH következő munkatársai vettek részt:
A vizsgálatot dr. Garamvári Miklós jogász vezette.
Dr. Kiss Anikó			jogász,
Dr. Kristó Annamária			jogász,
Dr. Mizerák Judit 			jogász,
Dr. Zséger Barbara	 		jogász,

Kaján László, a Fővárosi Pedagógiai Intézet nyugalmazott igazgatója a vizsgálat előkészítésében, a helyszíni vizsgálatok során, valamint azok  tapasztalatainak értékelésében szakértőként működött közre.

A középfokú oktatási intézményekben tanulmányokat folytató diákokat megillető jogok érvényesülésének helyzetét feltáró, hivatalból indított vizsgálat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 16. (2) bekezdésében kapott felhatalmazáson alapul.

II. A vizsgált alkotmányos elvek és jogok

1. A jogállamiság és ezen belül a jogbiztonsághoz fűződő jog: A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. / Alkotmány 2. § (1) /

2. A nemzetközi jog és a belső jog összhangjának elve: A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját./ Alkotmány 7. § (1) /;

3. Az ifjúság érdekeinek alkotmányos védelme: A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit. / Alkotmány 16. § /; 
A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. /Alkotmány 67. § (1) /;

4. Az egészséges környezethez való jog: A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. / Alkotmány 18. § /;

5. Az élethez és az emberi méltósághoz való jog: A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. / Alkotmány 54. § (1) /;

6. A jogorvoslathoz való jog: A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. / Alkotmány 57. § (5) /;

7. A magántitokhoz és a személyes adatok védelméhez való jog: A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog. / Alkotmány 59. § (1) /;

8. A gondolat, a lelkiismeret, a vallás szabadságához fűződő jog: A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságára. / Alkotmány 60. § (1)/; 
Ez a jog magában foglalja a vallás vagy más lelkiismereti meggyőződés szabad megválasztását vagy elfogadását, és azt a szabadságot, hogy vallását és meggyőződését mindenki vallásos cselekmények, szertartások végzése útján vagy egyéb módon akár egyénileg, akár másokkal együttesen nyilvánosan vagy magánkörben kinyilváníthassa vagy kinyilvánítását mellőzze, gyakorolhassa vagy taníthassa. / Alkotmány 60. § (2) /; 

9. A vélemény-nyilvánítás szabadságának joga: A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad vélemény-nyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze. / Alkotmány 61. § (1) /;

10. Az egyesüléshez fűződő jog: A Magyar Köztársaságban az egyesülési jog alapján mindenkinek joga van a törvény által nem tiltott célra szervezeteket létrehozni, illetőleg azokhoz csatlakozni. / Alkotmány 63. § (1) /;

11. A panaszhoz való jog:  A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé. / Alkotmány 64. § /;

12. A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jog: A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. / Alkotmány 70/D. §(1) /;
Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg. / Alkotmány 70/D. §(2) /.

A vizsgálat alapjául szolgáló legfontosabb jogszabályi rendelkezéseket - azok terjedelme miatt - a Melléklet tartalmazza.

III. A vizsgálat módszerei és legfontosabb szempontjai

A helyszíni vizsgálatok előkészítése során előre bekértük és tanulmányoztuk a vizsgálat alá vont oktatási intézmények pedagógiai programját, szervezeti és működési szabályzatát, házirendjét, és az iskolai diákönkormányzat szervezeti és működési szabályzatát.

Az iskolai dokumentumok elemzését követően a kijelölt oktatási intézményekben helyszíni vizsgálatot folytattunk, amelynek során meghallgattuk az oktatási intézmények vezetőit, az iskolai diákönkormányzat képviselőit, továbbá a vizsgálat szempontrendszere alapján az érintett intézményekben felmérést végeztünk. A kérdőívekre az iskolák valamennyi évfolyamáról kiválasztott két-két tanuló adott választ. 

A helyszínen elemeztük az 1996/97. és 1997/98. tanévben folytatott fegyelmi eljárások dokumentumait, különös figyelmet fordítva a nevelőtestületnek az írásbeliségre, a diákönkormányzat véleményének beszerzésére vonatkozó kötelezettségére.

A dokumentumok elemzése és értékelése során irányadó szempontokat a közoktatásról szóló, 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.), a nevelési és oktatási intézmények működéséről szóló, 11/1994 (VI.8) MKM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) és az Országos Diákjogi Tanács ajánlásai határozták meg.

A Köot. és a Rendelet tartalmazza azokat a kötelező elemeket, amelyeket az oktatási intézmények szervezeti és működési szabályzatának a jogszabályi előírások végrehajtásaként kötelezően tartalmaznia kell.

A közoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatát a közoktatási intézmény vezetője készíti el, és nevelési-oktatási intézményben a nevelőtestület, más közoktatási intézményben a szakalkalmazotti értekezlet fogadja el. Az SZMSZ elfogadásakor és módosításakor nevelési-oktatási intézményben az iskolaszék, továbbá az iskolai diákönkormányzat – jogszabályban meghatározottak szerint – egyetértési jogot gyakorol.

A szervezeti és működési szabályzat az intézmény fenntartójának jóváhagyásával válik érvényessé.

A Rendelet vonatkozó előírásai alapján, a közoktatási intézmények szervezeti és működési szabályzatának a vizsgálatunk tárgyát képező alkotmányos jogokkal összefüggésben kötelezően tartalmaznia kell:

- a rendszeres egészségügyi felügyelet és ellátás rendjét (Rendelet 4. § (1) m) pont );

- a diák-önkormányzati szerv, a diákképviselők, valamint az iskolai vezetők közötti kapcsolattartás formáját és rendjét, a diákönkormányzat működéséhez szükséges feltételeket (helyiségek, berendezések használata, költségvetési támogatás biztosítása) (Rendelet 4. § (2) d) pont );

 - a mindennapi testedzés formáit és az iskolai sportkör, valamint az iskola vezetése közötti kapcsolattartás formáit és rendjét (Rendelet 4. § (2) e) pont );

- a tanulók vélemény-nyilvánításának, a tanulók rendszeres tájékoztatásának rendjét és formáit (Rendelet 4. § (2) g) pont );
- a fegyelmező intézkedések formáit és alkalmazásának elveit (Rendelet 4. § (2) i) pont );

- a nevelési-oktatási intézmény vezetőinek, pedagógusainak, valamint más alkalmazottainak feladatait a tanuló- és gyermekbalesetek megelőzésében és a baleset esetén (intézményi védő, óvó előírások) (Rendelet 6/A. § (3) );

- az intézményi védő, óvó előírásokat (Rendelet 4. § (1) n) pont);

- a bombariadó esetén szükséges teendőket (Rendelet 4. § (1) o) pont);

- a vezetők és az iskolaszék közötti kapcsolattartás formáját (Rendelet 4. § (1) g) pont).

A vastagon kiemelt előírásokat a Rendeletet módosító, 16/1998 (IV. 8) MKM rendelet 1998. április 16-i hatállyal érvénybe lépett módosítása tartalmazza. Annak ellenére, hogy a nevelési-oktatási intézményeknek 1998. augusztus 31-ig felül kellett volna vizsgálniuk - az e rendeletben foglaltak alapján - szervezeti és működési szabályzatukat valamint házirendjüket. Az általunk vizsgált iskolák szervezeti és működési szabályzataiban és házirendjeiben a módosítások átvezetése vagy nem történt meg, vagy a dokumentumok elemzése időpontjában folyamatban volt.

A Rendelet szerint az iskolaszék egyetértési jogot gyakorol az iskola szervezeti és működési szabályzatának a fegyelmező intézkedések formáit és alkalmazásának elveit, az intézményi védő, óvó előírásokat, a bombariadó esetén szükséges teendőket, a rendszeres egészségügyi felügyelet és ellátás rendjét meghatározó szabályaival kapcsolatban.

A Rendelet előírásai alapján az iskolai diákönkormányzat egyetértési jogot gyakorol:
- az iskola szervezeti és működési szabályzatnak a diák-önkormányzati szerv, a diákképviselők, valamint az iskolai vezetők közötti kapcsolattartás formáját és rendjét;
-  a diákönkormányzat működéséhez szükséges feltételeket; 
- a mindennapi testedzés formáit, az iskolai sportkör, valamint az iskola vezetése közötti kapcsolattartás formáit és rendjét;
- a tanulók vélemény-nyilvánításának, a tanulók rendszeres tájékoztatásának rendjét és formáit;
- a fegyelmező intézkedések formáit és alkalmazásának elveit meghatározó szabályaival kapcsolatban;
- a diákönkormányzatok részére biztosított helyiségek kijelölésében, használati rendjének megállapításában, használati jogának megvonásában, továbbá minden olyan esetben, amikor a szabályozás tanulói jogviszonnyal összefüggő kérdést rendez (Rendelet 4. § (3) c.) pont).

A közoktatási intézmény szakmai önállóságát hivatott biztosítani az az előírás, amely szerint az intézmény működését meghatározó legfontosabb szabályzatokat - beleértve a házirendet is - helyben, az érdekelt intézményben készítsék és fogadják el. 

Ennek megfelelően a házirendet az iskola, kollégium vezetője készíti el, és a nevelőtestület fogadja el. 

A házirend elfogadásakor, illetve módosításakor az iskolaszék, továbbá az iskolai diákönkormányzat egyetértési jogot gyakorol. 

A Köot. valamint a Rendelet előírásai alapján, a közoktatási intézmények házirendjének az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben tartalmaznia kell:

- a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával kapcsolatos szabályokat (Köot 40. § (7) );

- az iskola, az iskolához tartozó területek használatával kapcsolatos szabályokat (Köot.40.§(7) 

- annak meghatározását, hogy melyek azok a védő, óvó előírások, amelyeket a tanulóknak az iskolában való tartózkodás során meg kell tartaniuk (Rendelet 6/A § (2) );

- a szünetek rendjének meghatározását (Rendelet 9. § (2) );

- azt, hogy a véleményezési jog szempontjából a tanulók milyen közössége minősül a tanulók nagyobb közösségének (Rendelet 31. § (2) );

A vastagon kiemelt előírást a Rendeletet módosító, 16/1998 (IV. 8) MKM rendelet 1998. április 16-i hatállyal érvénybe lépett módosítása tartalmazza.

A hivatkozott előírásokon túl, az iskolai házirend tartalmi elemzése során figyelemmel voltunk az Országos Diákjogi Tanács 1997. október 28-án megfogalmazott ajánlására,  amely a következő útmutatásokat tartalmazza.

Az iskolai, kollégiumi házirend szabályozási körébe az iskolai élet, valamint az iskolai rendezvények tartoznak. 

Az a házirendi szabály, amely a diák otthon, közterületen, köz-és magánintézményben, szórakozóhelyen, vendégségben, vakáció alatt vagy bármely más, iskolán kívüli helyen való magatartására irányul, törvénysértő, mivel szabályozási hatáskör hiányában születik. Ugyancsak törvénysértő, ha a házirend a tanulókon, pedagógusokon, az iskola alkalmazottain, a szülőkön kívüli személyekre állapít meg kötelező magatartási szabályt.

A házirend önálló szabálycsoport, döntően a tanulói jogokkal és kötelességekkel kapcsolatos szabályokat tartalmaz, ezért fontos garanciális szabály, hogy az egész dokumentumra vonatkozóan érvényesül az iskolai diákönkormányzat egyetértési joga.

Tekintettel arra, hogy a házirend az iskolai élet tanulókra vonatkozó szabályainak alapdokumentuma, fontos, hogy azt az iskola valamennyi tanulója, pedagógusa és alkalmazottja megismerhesse. A Rendelet 8. § (4) bekezdése a nevelési-oktatási intézmények dokumentumainak nyilvánosságáról szólva rögzíti, hogy  az iskola házirendjét, szervezeti és működési szabályzatát és pedagógiai programját oly módon szükséges elhelyezni, hogy azt a szülők és a tanulók szabadon megtekinthessék. A megismerhetőség módját maguknak a dokumentumoknak szükséges tartalmaznia. 

Az Országos Diákjogi Tanács ajánlása a formai és tartalmi kérdéseken túl körvonalazta azt is, hogy milyen legyen a házirend szerkezete. Ennek megfelelően fontos, hogy:

- a házirend nevezze meg az intézményt, székhelyét, tartalmazza a házirend hatálybalépésének dátumát és elfogadásának módját,

- tartalmazza a Köot. és a Rendelet által a  házirend szabályozási körébe utalt tárgyköröket,

-  a tanulók mindennapi életét érintő olyan gyakorlati kérdéseket, amelyek a konkrét iskolában normatív szintű jogi szabályozást igényelnek,

- a házirenddel kapcsolatos szabályokat.

Tekintettel arra, hogy a házirend elfogadásának joga a nevelőtestületet illeti meg, a házirendet a nevelőtestület képviselőjének kell aláírnia. A dokumentumon szerepelnie kell még a diákönkormányzat, valamint az iskolaszék képviselője aláírásának, mert e két testület egyetértési jogot gyakorol a házirendet illetően. A házirend aláírása hitelesíti mind az elfogadást, mind az egyetértési jog gyakorlását.

Ha a házirenden nem szerepel valamennyi, a Köot által megkövetelt aláírás, a házirend - törvénysértő eljárás miatt - érvénytelen, nem alkalmazható. 

A diákönkormányzat megalakulásának, létrejöttének és működésének szabályait a Köot. határozza meg. E szerint a tanulók, a tanulóközösségek és a diákkörök a tanulók érdekeinek képviseletére diákönkormányzatot hozhatnak létre. A diákönkormányzat tevékenysége a tanulókat érintő valamennyi kérdésre kiterjed.

A diákönkormányzat szervezeti és működési szabályzatát a választó tanulóközösség fogadja el, és a nevelőtestület hagyja jóvá. A szervezeti és működési szabályzat jóváhagyása csak akkor tagadható meg, ha az jogszabálysértő, vagy ellentétes az iskola szervezeti és működési szabályzatával, illetve házirendjével.

A szervezeti és működési szabályzat jóváhagyásáról a nevelőtestületnek a beterjesztést követő harminc napon belül nyilatkoznia kell. A szervezeti és működési szabályzatot, illetve módosítását jóváhagyottnak kell tekinteni, ha a nevelőtestület harminc napon belül nem nyilatkozik.

A diákönkormányzat véleményt nyilváníthat, javaslattal élhet a nevelési-oktatási intézmény működésével és a tanulókkal kapcsolatos valamennyi kérdésben.  Egyetértési jogot gyakorol, - jogszabályban meghatározott ügyekben - az iskolai szervezeti és működési szabályzat elfogadásakor és módosításakor; a házirend elfogadásakor, illetve módosításakor.

A diákönkormányzat működésének szabályait maga állapítja meg. A szabályzat írásba foglalásának különös jelentősége van, mert csak ekkor várható el az, hogy valamennyi érintett ismerje és tudja azokat az eljárási szabályokat, amelyeket mindenkinek be kell tartania. 

A Művelődési és Közoktatási Minisztérium és az Állampolgári Tanulmányok Központja által közösen készített és 1997. évben kiadott, az Együttműködés az Iskolában címet viselő kiadvány részletes útbaigazítást ad a diákönkormányzatok szervezeti és működési szabályait illetően. 

Eszerint a szabályzatban rendelkezni kell arról, hogy a törvényben biztosított egyetértési jogot, véleményezési jogot hogyan gyakorolják, mi a képviselet és a panaszkezelés útja.

Tartalmaznia kell annak részletes szabályozását, hogy egy adott javaslatot mikor lehet a diákönkormányzat javaslatának tekinteni. A szabályzatban szólni kell arról is, hogy ki járhat el a diákönkormányzat nevében, és tartalmazni szükséges az iskolaszékbe delegált diák-önkormányzati képviselők megválasztásának rendjét is.

A kiadvány az iránymutatáson túl megjelöli mindazokat a lényeges tartalmi elemeket, amelyeket a diákönkormányzat szervezeti és működési szabályzatának célszerű tartalmaznia. Ez felöleli a diákönkormányzat felépítését, tagjait, tisztségviselői választásának módjait, a képviselet és joggyakorlás módjait, pénzügyeit, lehetséges kapcsolatait, döntéshozatali rendjét.   

A vizsgálat során kilenc oktatási intézmény helyszíni vizsgálatát végeztük el, amely  magában foglalta a helyszíni bejárást, az intézmények tárgyi és személyi feltételeinek áttekintését, a fegyelmi eljárások dokumentumainak elemzését és interjúk készítését. A helyszíni vizsgálat előzetes bejelentéssel történt és iskolánként egy-egy napig tartott. Az intézmények vezetőivel előzetesen közöltük a vizsgálat célját, időpontját és szempontjait is. A helyszíni vizsgálat során meghallgattuk az iskola vezetőjét, a lehetőségekhez képest az iskolaszék elnökét, az iskolaorvost, az iskolai diákönkormányzat vezetőit, valamint minden iskolában tíz-tíz diákkal készítettünk interjút.  

IV. A vizsgálat megállapításai

A miskolci Földes Ferenc Gimnázium
A vizsgálat időpontja: 1998. szeptember 21.

I. Általános tudnivalók

A négyszázötven éves múltra visszatekintő gimnáziumban jelenleg 864 nappali tagozatos tanuló folytatja tanulmányait. Az iskola helyi és regionális oktatási-képzési feladatot egyaránt ellát. A gimnáziumból valamely felsőoktatási intézménybe felvételt nyert tanulók a felvételi vizsgák számához viszonyított aránya 90%. A felsőfokú továbbtanulásra eredményesen felkészítő gimnáziumok országos rangsorában a tanintézet az első helyen áll.

Az iskola hat és négy osztályos képzést egyaránt nyújt. A nevelőtestületet 64 törzstanár és 6 óraadó tanár alkotja. Az iskola jelenlegi igazgatója másfél éve irányítja az intézményt.

Az iskolában 24 tanterem, 2 nyelvi terem, 4 laboratórium, 3 előadóterem, 2 könyvtárterem, 1 díszterem és 3 tornaterem található.

A gimnázium belső udvarán kialakított nyitott sportudvar csak a tavaszi és kora őszi időszakban használható. A hűvösebb időszakban egy 300 m2 alapterületű és két, az alagsorban kialakított - a kazánház mellett található - 75 m2 alapterületű tornateremben tartják meg a testnevelési órákat. E két kisebb terem technikai adottságai és kialakítása, a természetes fény és a megfelelő szellőztetés hiánya miatt nem alkalmas színvonalas sportfoglalkozásokra.

Az iskolai tantermek berendezése elavult, cseréjükre az iskolának nincs pénze, a padok átlagosan 25-30 évesek, a parketta kopott, a tantermek nagy része teljes festésre szorul. Az igazgató tájékoztatása szerint indokolt a folyosói nyílászárók teljes cseréje is.

Az iskolai könyvtár 40.000 kötetével megfelelő segítséget nyújt az oktatáshoz. A tanítási időben mindig, sokszor késő estig is nyitva tart, ezzel is lehetőséget biztosítva a diákoknak a másnapi tanórákra történő, nyugodt körülmények közötti felkészülésre. 
Az iskola számítástechnikai szaktantermében harminc modern számítógép áll a diákok rendelkezésére, amelyeken az Internet is elérhető. 

A költségvetési források szűkösségére tekintettel az iskola igyekszik egyéb anyagi forrásokat felkutatni. Számos működő alapítvány és a Miskolci Alma Mater Közhasznú Társaság segítségével sikerül többletbevételhez jutnia. A Közhasznú Társaság üzemelteti az iskolai büfét, önköltséges tanfolyamokat, nyelvtanfolyamokat szervez, iskolai papír, irodaszer és vegyszer kereskedést működtet, és a tanártovábbképzés bázisaként is funkcionál. A működése során elért nyereséget visszajuttatja az iskolai költségvetésnek. 

A Költségvetési törvény 3. számú mellékletében meghatározott, a központi költségvetésben elkülönített és a helyi önkormányzatnak címzett normatív állami hozzájárulásként adott pénzösszegnek azt a részét, amely évfolyamonként 150 Ft-ot tartalmaz a szülői szervezetek, 200 Ft-ot a tanulói önkormányzatok, 1200 Ft-ot az iskolai sportkör működtetéséhez, az iskola ilyen címen és összegben nem kapja meg.

Az iskolában egyaránt alkalmaznak főfoglalkozású iskolaorvost és védőnőt. A rendelési időről szóló tájékoztatás megtalálható az igazgatói irodában, illetve az orvosi rendelőben is.

Az iskolaorvosnak gyermekgyógyász képesítése van, és rendelkezik a szükséges szakvizsgákkal is. A védőnő főiskolai végzettségű. Az iskola biztosítja az iskolafogászati gyógyító, illetve megelőző ellátást is. A tanulók időszakos orvosi szűrővizsgálata a törvényben előírt rendszerességgel megtörténik.

Az iskola berendezéseit rendszeresen karbantartják. Az esetleges meghibásodást mindenki köteles azonnal jelezni a karbantartóknak. A régi épület állapotából fakadóan gyakran fordul elő a vakolat és díszburkolat nagyobb darabjainak lehullása az épület utcai vagy udvari falairól. Csak a véletlennek köszönhető, hogy ebből eddig még nem származott komoly baleset. A helyszíni vizsgálat során egyéb baleseti forrást nem észleltünk. 

Az esetleges egészségkárosító hatások kiküszöbölése érdekében a kémiai laborban elszívó berendezést alkalmaznak. Az első tanítási napon balesetvédelmi oktatás keretében tájékoztatják a tanulókat a szaktantermek berendezéseinek használatáról. A tájékoztatás megtörténtének tényét a tanulók aláírásukkal igazolják.

A tantermek ablakai zajos, nagy forgalmú utcára nyílnak, ezért különösen a földszinten és az első emeleten nehéz a szellőztetés megoldása.

Jó időben a tanulóknak lehetőségük van  az óraközi szüneteket az iskola udvarán tölteni. Az iskolában iskolai büfé üzemel. A szomszédos épületben működő minorita szerzetesrenddel a gimnázium megállapodást kötött, amely szerint az iskolai menza a rend épületében működik. 

A házirend megfelelően szabályozza az óraközi szünetek rendjét. Az óraközi szünetekben a tanulók nem mehetnek ki az utcára, ezt a pedagógusok szigorúan ellenőrzik. Az iskola kétszáz méteres körzetében nem működik dohány- és italbolt, játékterem és zenés szórakozóhely.

Amint azt a Köot. indokolása is tartalmazza, a tanuló fejlődéséhez, neveléséhez, illetve oktatásához megfelelő környezetet kell kialakítani. Ez a kötelezettség a fenntartókat és az intézmények alkalmazottait egyaránt terheli. A fejlődéshez ugyanis elengedhetetlenül szükség van az egészséges környezetre, a megfelelő életrend kialakítására, valamint a testmozgásra. 
A vizsgálat megállapítása szerint a Földes Ferenc Gimnázium tanulóinak az életét és testi épségét veszélyeztetik, valamint az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében biztosított legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogának maradéktalan érvényesülését csorbítják az elhelyezési körülmények, így az oktatási intézmény épülete állagának hiányosságai, az épület tartozékainak (nyílászáróinak) hibái és az alagsorban kialakított tornatermek technikai adottságai (a természetes fény és a megfelelő szellőztetés hiánya).

II. Az iskolai alapdokumentumok

1. Pedagógiai program

A nagy múltú és országosan is a legjobb eredményeket produkáló gimnázium programja gondos, hozzáértő munka eredménye. Igaz ugyan, hogy a pedagógiai célok meghatározása meglehetősen jellegtelen és általános - de a képzési rend felvázolása, a képzési választék bemutatása világos; jól szabályozzák a továbbhaladás feltételeit, a tanulói teljesítmények értékelésének és osztályozásának módozatait; a program tartalmazza a pedagógiai munka folyamatos értékelésének és korrigálásának rendjét; és a pedagógiai munka fontos hajtóerejeként működő helyi hagyományok bemutatása is meggyőző.

Kifogásolható azonban, hogy a diákokat megillető jogokról a program csak említést tesz ily módon: "A diákjogokat a Közoktatási Törvény tartalmazza. Az egyéb helyi szabályozást a házirend írja le." 

Amennyiben az állampolgári nevelést, az autonóm személyiség fejlesztését pedagógiai célnak tekintjük, akkor nem hiányozhat egy pedagógiai programból annak a nevelési szándéknak a körvonalazása, hogy a tanári testület miként segíti elő a diákjogok érvényesülését és gyakorlását. Annál is inkább szükség volna erre, mert az iskola házirendje (amelyre a program hivatkozik) semmiféle utalást nem tartalmaz e jogokról vagy a jogok érvényesülését szolgáló eljárásokról - csupán a diákok kötelezettségeit tartalmazza.

Szegényes a program azon része is, amely körvonalazza (8. 2 szakasz) a nevelőtestület és a szülők együttműködését. Ennek tartalmáról a két fél egymáshoz való viszonyáról semmit sem tudhatunk meg. Csak sejthetjük, hogy az iskola nem kíván változtatni a viszony régtől örökölt, hagyományos rendjén.

Sem az iskola szervezeti és működési szabályzata, sem házirendje nem tartalmazza, miként lehet szülőnek, diáknak, érdeklődőnek hozzájutnia a pedagógiai programhoz. A pedagógiai program fontos része a tantárgyi programok nagy halmaza, ezeket azonban nem tanulmányoztuk.

2. Szervezeti és Működési Szabályzat

A gimnázium által rendelkezésünkre bocsátott dokumentumból az SZMSZ formai érvényessége nem volt megállapítható, azon ugyanis nem szerepelt az iskola vezetőjének aláírása. Hiányzott továbbá az iskolaszék és a diákönkormányzat képviselőjének egyetértést kifejező aláírása is.

A dokumentum tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályi előírások ellenére nem rendelkezik:

- a bombariadó esetén szükséges teendőkről,

- arról, hogy az iskola vezetőinek, pedagógusainak és alkalmazottainak mi a feladata a gyermekbalesetek megelőzésében és a balesetek alkalmával.

Az SZMSZ az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

A gimnázium igazgatójának tájékoztatása szerint az iskola valamennyi alapdokumentumának átdolgozása folyamatban van, véglegesítésük és elfogadásuk időpontját 1998. év decemberében határozta meg. Szándéka szerint a dokumentumok módosításában valamennyi érintett szervezet közreműködik.

Az iskolai alapdokumentumok legfontosabb rendelkezéseit az iskola vezetése az iskolába felvételizni készülőkkel az iskolai nyílt nap keretében, a diákokkal az alakuló osztályfőnöki órán az osztályfőnökök közvetítésével ismerteti. A szülőket a házirend szabályairól az első szülői értekezleten tájékoztatják. Az iskolai házirendet valamennyi tanteremben kifüggesztik. Mindezeken túl, a minél szélesebb körű tájékoztatás érdekében a gimnázium vezetése azt tervezi, hogy egy iskolai tájékoztató füzetet készít, amelyben az intézményre vonatkozó valamennyi szükséges információt megadják az érdeklődőknek. 

A vizsgálat megállapítása szerint a Földes Ferenc Gimnázium Szervezeti és Működési Szabályzata azzal, hogy a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy az SZMSZ egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.  

3. Házirend

Az iskola által rendelkezésünkre bocsátott dokumentumból a házirend formai érvényessége nem volt megállapítható, mert valamennyi jogszabály által megkövetelt aláírás hiányzott róla.

A házirend tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy a vonatkozó jogszabályok előírásai ellenére nem rendelkezik:

- arról, hogy a véleményezési jog szempontjából mi minősül a tanulók nagyobb közösségének,

- azokról a védő és óvó előírásokról, amelyeket a tanulóknak az iskolában való tartózkodása során meg kell tartaniuk,

- a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával kapcsolatos szabályokról,

- az iskola, az iskolához tartozó területek használatával kapcsolatos szabályokról.

A házirend a Rendeletben meghatározott kötelező tartalmi elemek közül, az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben csak a szünetek rendjét határozza meg.

A vizsgálat megállapítása szerint a Földes Ferenc Gimnázium házirendje azzal, hogy a Köot. és a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti mind a Köot-ot mind a Rendeletet és veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.

4. Diák-önkormányzati Szervezeti és Működési Szabályzat

A diákönkormányzat SZMSZ-ét az iskola nem bocsátotta a rendelkezésünkre.

Az iskola SZMSZ-e a diákönkormányzat SZMSZ-ével kapcsolatban úgy rendelkezik, hogy azt a választó tanulóközösség fogadja el és a nevelőtestület hagyja jóvá. A DÖK SZMSZ-ének jóváhagyása csak akkor tagadható meg, ha az jogszabálysértő, vagy ellentétes az iskola szervezeti és működési szabályzatával, illetve házirendjével. 

A diákönkormányzat szervezeti és működési szabályzatának jóváhagyásáról a nevelőtestületnek a beterjesztést követő harminc napon belül nyilatkoznia kell.

A DÖK SZMSZ-e a gimnázium valamennyi alapdokumentumához hasonlóan, vizsgálatunk időpontjában átdolgozás alatt állt.

III. A diákönkormányzat működése 

A gimnázium diákönkormányzatát tíz tanuló irányítja. Magukat operatív csoportnak nevezik,  tagjai valamennyi évfolyam diákjait képviselik. A diák-önkormányzati vezetőket a küldöttgyűlés választja, amelybe valamennyi osztály 15 fő után egy tagot delegál. A küldöttgyűlés helyét és időpontját általában az iskolarádióban teszik közzé. A vezetők valamennyien jól képzettek, országosan szervezett felkészítő tanfolyamokon vesznek részt, az ott tapasztaltakról hétvégi táborokon, előadásokon tájékoztatják az iskola diákjait. A rendezvényeken való részvétel gyér, a diákok nagy része passzív, általános az érdektelenség. 

Erre az okra, valamint a diákok egyidejű, nagy számú megjelenéséből adódó fegyelmezési nehézségekre vezethető vissza az, hogy nem szervezik meg a diákképviselők az iskolában az éves diákközgyűlést. Mindezek ellenére a diákönkormányzat vezetői a gimnáziumi diákéletet színesnek találják, az iskola tanulóival a kapcsolatot a küldöttek, illetve az osztálytitkárok révén tartják, de javaslataikkal közvetlenül is megkeresik őket diáktársaik. 

A tanulók vélemény-nyilvánítási joga széleskörű, a nevelőtestület és az iskola igazgatója a tanulókat érintő minden kérdésben kikéri a diákönkormányzat véleményét. Ezt támasztja alá az is, hogy az iskola utolsó érvényes házirendjét a diákönkormányzat vezetői készítették el.

A diákok legfrissebb javaslata a kötelező köpenyhasználat megszüntetése volt. Petíciójukban kezdeményezték más jellegű egyenruha (mellény, nyakkendő, dzseki) bevezetését. Döntés ebben a kérdésben még nem született, de a tanulók elmondása szerint az iskola vezetése hajlik a diákok javaslatának elfogadására.

Az iskolában az elmúlt két évben két diákkal szemben folytattak le fegyelmi eljárást. A fegyelmi tárgyalást megelőző vizsgálatban a diák-önkormányzati képviselők komoly szerepet kaptak. Az igazgató felkérésére az ügyben tényfeltáró vizsgálatot folytattak, a büntetés módjára javaslatot tettek. Megállapításaikat és javaslatukat az eljárás során nagymértékben figyelembe vették, a kiszabott büntetés megegyezett az általuk javasolttal.

A DÖK képviselők egyetlen panasza az volt, hogy a tanárok nem tartják be a diákok számára biztosított óraközi szüneteket. A problémát jelezték az iskola igazgatójának, aki a panaszt közölte az érintett pedagógusokkal. A jelenség ma is előfordul, de a diákképviselők szerint ezek nem túl gyakoriak.

Az operatív csoport számára az iskola biztosítja a terem, a számítógépek, a fénymásoló ingyenes használatát, pénzbeli támogatást azonban egyáltalán nem kapnak. A diákrendezvények (lampionos bál, iskolabál) szervezéséből származó bevétel egy része biztosítja a működésük költségeit. A pénzüket bankszámlán tartják, annak kezelése a vezetők közül választott gazdasági igazgató feladata.

Az intézményben 1997-től működik iskolaszék, a diákokat az operatív csoport tagjai közül választott tanulók képviselik. 

Az iskola diákjait az 1998-ban megrendezett diákparlamenten egy önként jelentkező, negyedik osztályos tanuló képviselte.

A városi önkormányzatnál működő ifjúsági referenssel a diák-önkormányzati vezetők kapcsolattartása rendszeres, problémáikkal közvetlenül is fordulhatnak hozzá.

IV. Az iskolai fegyelmi eljárások jogszerűsége

A gimnáziumban az elmúlt két tanévben (1996/97, 1997/98.) két esetben indítottak fegyelmi eljárást. Mindkét fegyelmi eljárás tárgya az igazolatlan órák megengedett számának túllépése volt. Az egyik diák esetében a fegyelmi eljárás az osztályfőnök kezdeményezése alapján indult. Az előterjesztés szerint a tanulónak a tanévben 35 igazolatlan órája volt. A szülők vitatták az igazolatlan órák számát, állításuk szerint az osztályfőnök az igazolásokat indokolatlanul nem fogadta el, ezért került sor a fegyelmi tárgyalásra. A megtekintett iratokból megállapítottuk, hogy a fegyelmi eljárás során betartották a vonatkozó jogszabályok előírásait. A fegyelmi eljárás fegyelmi büntetés kiszabásával,  szigorú megrovással zárult. A fegyelmi eljárás megindításáról értesítették a tanuló szüleit, megjelölték a fegyelmi tárgyalás helyét, időpontját. Az értesítést minden érintett határidőben megkapta. Az értesítésben a tanuló figyelmét felhívták a törvényben biztosított jogaira, és tájékoztatták mindarról, amit a törvény kötelezően előír. A fegyelmi eljárást a törvényes határidőn belül befejezték. A határozatot írásba foglalták és külön-külön megküldték az érintetteknek.  A fegyelmi határozat megfelelt a törvényben előírt alaki kellékeknek, abban utaltak a jogorvoslati lehetőségre is, amellyel az érintettek nem éltek.  A fegyelmi eljárás során a diákönkormányzat véleményét is beszerezték. Az iratokból megállapítható, hogy a tanulót az eljárás minden szakaszában figyelmeztették a jogaira. A fegyelmi tanács megalakítása és a határozathozatal megfelelt a jogszabályok előírásainak.

A másik esetben a fegyelmi eljárás alá vont tanulónak az osztályfőnök előterjesztése szerint 33 igazolatlan órája volt. A szülők ebben az esetben is vitatták az igazolatlan órák számát, ezért került sor a fegyelmi tárgyalásra. A dokumentumokból megállapítottuk, hogy a fegyelmi eljárás törvényes keretek között zajlott. A vizsgálat során a fegyelmi eljárást megszüntetették, mert a tantestület nem látta bizonyítottnak a tanuló olyan szintű kötelezettség-mulasztását, amelyért fegyelmi felelőssége megállapítható lett volna.

Az elmúlt két tanévben az iskola döntése, intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása miatt egyetlen esetben sem éltek törvényességi vagy felülbírálati kérelemmel.

A vizsgálat az iskolában a többi vizsgált emberi és állampolgári jog tekintetében alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem tárt fel.

A helyi önkormányzatokról szóló, 1990. évi LXV. törvény 8. § (1) bekezdése alapján az alapfokú oktatás a helyi önkormányzatok által kötelezően ellátandó közszolgáltatásnak minősül. A középfokú oktatás ezzel szemben az önkormányzat vállalt feladata, amelynek a megoldásához szükséges szervezeti, személyi és anyagi feltételeket is az önkormányzatnak kell biztosítania. Az önként vállalt feladat azonban nem változtat annak közszolgáltatási jellegén. 

Az önkormányzati alapjogokkal összhangban úgy rendelkezik a törvény, hogy az önkormányzatok mind a kötelező, mind az önként vállalt feladataikat teljesíthetik a saját maguk által alapított intézmény útján. Ezek a költségvetési szervként működő önkormányzati intézmények nagyrészt az önkormányzat oktatási, nevelési feladatai ellátásában vesznek részt. Mindezek alapján ezek az intézmények - közöttük a középfokú oktatási intézmények is - közszolgáltatást ellátó szervnek minősülnek. 

Ezért az érintett szerv által orvosolható, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok megszüntetése érdekében ajánlásaimmal az iskolák igazgatóihoz fordultam. 

Ajánlások az iskolában tapasztaltak alapján

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben indítványozom, hogy Miskolc MJ Város polgármestere kezdeményezze a Földes Ferenc Gimnázium vizsgálata során általam feltárt, az épület állagából fakadó, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot előidéző hiányosságok megszüntetését Miskolc MJ Város Közgyűlésénél.  

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem a Földes Ferenc Gimnázium igazgatóját, hogy kezdeményezze az általa vezetett oktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatának, valamint házirendjének a Köot. és a Rendelet előírásainak megfelelő módosítását.

A sárospataki Árpád Vezér Gimnázium
A vizsgálat időpontja: 1998. szeptember 22.

I. Általános tudnivalók

A gimnáziumot, amely önkormányzati intézményként működik, 1993. szeptember 1-jén adták át. Az iskola csendes, jó levegőjű, szép környezetben helyezkedik el. 

Az iskolában 519 nappali tagozatos tanuló folytatja tanulmányait. Az intézmény helyi és regionális oktatási-képzési feladatot egyaránt ellát.

Az iskola hat és négy osztályos képzést is nyújt. A nevelőtestületet 35 törzstanár alkotja, óraadó tanárokat az iskola nem foglalkoztat. A gimnázium jelenlegi igazgatója az átadástól kezdve irányítja az intézményt.

Az intézményben a diákok elhelyezési körülményei jók, az  új iskolaépület, helyiségeinek beosztása, a tantermek kialakítása együttesen biztosítja a színvonalas, egészséges és biztonságos oktatást. 

A gimnázium 972 m2-es tornaterme városi sportcsarnokként is üzemel. Az iskola vezetésének tervei között szerepel a tornaterem válaszfallal történő megosztása annak érdekében, hogy egyszerre több sportfoglalkozást is tarthassanak.

Az iskolában 19 tanterem, közöttük 1-1 számítástechnikai, biológiai, fizikai, kémiai, ének-zenei szaktanterem és egy könyvtárterem található. Valamennyi iskolai tanterem berendezése új.

Az iskolaépület fűtése egy városi lakótelep távhő-központján keresztül történik. Ez az adottság meghatározó abból a szempontból, hogy a hűvösebb időszakokban milyen belső hőmérséklet biztosítható az iskolában. Tekintettel arra is, hogy a gimnázium nyílászáróinak szigetelése nem megfelelő, e körülmények együttes hatása miatt az épület egyes északi fekvésű, kis alapterületű, de magas boltozatú tantermeiben a téli időszakban csak 14-18 Celsius fok közötti hőmérséklet biztosítható. Ezt a problémát a nehezen befűthető tantermekben álmennyezetek építésével igyekszik megoldani az iskola vezetése.

További problémát jelent, hogy a tervező-építész az iskola lépcső-feljáróira olyan díszítő elemeket helyezett el, amelyek a lépcső fölé benyúlva egy 170 cm-nél magasabb személynek, kellő körültekintés nélküli közlekedése esetén súlyos fejsérülést okozhatnak. Csak a véletlennek köszönhető, hogy ebből eddig nem történt baleset. Egyéb baleseti forrást helyszíni vizsgálatunk során nem tapasztaltunk.

Az iskolai könyvtár jelenleg 2.000 kötetes. A gimnázium számítástechnikai szaktantermében harminckilenc modern számítógép áll a diákok rendelkezésére. Az Internet közvetlenül hozzáférhető. 

A költségvetési források szűkösségére tekintettel az iskola igyekszik egyéb anyagi forrásokat is felkutatni. Az ÁVK Tehetségkutató és Támogató Alapítvány valamint az Árpád-szobrot az Árpád Vezér Gimnáziumhoz Alapítvány segítségével, továbbá az iskola 442 m2-es aulájának (ünnepély, kiállítás, hangverseny, előadás, bál, diszkó stb.) és tantermeinek (tanfolyamok) esetenkénti bérbeadásával sikerül többletbevételhez jutniuk. 
A Költségvetési törvény 3. számú mellékletében meghatározott, a központi költségvetésben elkülönített és a helyi önkormányzatnak címzett normatív állami hozzájárulásként adott pénzösszegnek azt a részét, amely évfolyamonként 150 Ft-ot tartalmaz a szülői szervezetek, 200 Ft-ot a tanulói önkormányzatok, 1200 Ft-ot az iskolai sportkör működtetéséhez az iskola ilyen címen és összegben nem kapja meg.

Az iskolában főfoglalkozású védőnőt és részfoglalkozású iskolaorvost alkalmaznak. A rendelési időt az iskola faliújságán teszik közzé. Az iskolaorvos egy héten egyszer, a védőnő majdnem minden délelőtt elérhető az iskolában. Az iskolaorvosnak gyermekgyógyász képesítése van, és rendelkezik a szükséges szakvizsgákkal is. A védőnő főiskolai végzettségű. A tanulók időszakos orvosi szűrővizsgálata a jogszabályban előírt rendszerességgel történik.
Az egészségügyről szóló, 1997. évi CLIV. törvény 152. § (1) bekezdés  b) pontja szerint a települési önkormányzat az egészségügyi alapellátás körében gondoskodik a fogorvosi alapellátásról. Az iskola-egészségügyi ellátásról szóló, 26/1997. (IX. 3.) NM rendelet 6. § (2) bekezdése szerint az iskolafogászati gyógyító és megelőző ellátás valamennyi nevelési-oktatási intézmény tanulóira kiterjedő megszervezése, működési feltételeinek biztosítása a fogászati alapellátást működtető feladata. Az iskolafogászati ellátást úgy kell megszervezni, hogy valamennyi intézmény számára fogászati rendelőt kell kijelölni, és az ellátással fogorvost kell megbízni. 

A vizsgálat megállapítása szerint az Árpád Vezér Gimnázium tanulóinak az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében biztosított legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogának maradéktalan érvényesülését csorbítja az, hogy a fogászati alapellátást működtető önkormányzat a jogszabályi kötelezés ellenére nem gondoskodott az iskolafogászati gyógyító és megelőző ellátásról az Árpád Vezér Gimnázium tanulói részére.

Az óraközi szünetek 10 percesek, a 3. óra után 15 perces hosszú szünet következik. Az óraközi szünetekben a tanulók csak engedéllyel mehetnek ki az utcára. Tekintettel arra, hogy az iskola udvarát még nem kerítették be, a diákok a szünetet az épületben töltik.

Vizsgálatunk során hiányosságként tapasztaltuk, hogy ülőalkalmatosságok hiányában, az óraközi szünetekben és a lyukasórákon a diákoknak - a lépcsőt kivéve - nincs lehetőségük leülni az iskola épületén belül. Az iskola vezetősége elmondta, hogy ezen a helyzeten próbálnak változtatni, de a beruházás anyagi feltételeivel nem rendelkeznek.

Az iskolához tartozó telek bekerítése az iskolavezetőség reményei szerint az év végére befejeződik, és tavasztól a diákok a szép, parkosított iskolaudvart is igénybe vehetik. 

Az iskolában iskolai büfé működik. A diákok a szomszédos épületben lévő szakképző intézet kollégiumában működő menzát veszik igénybe. 

Az iskola kétszáz méteres körzetében nem működik dohány- és italbolt, játékterem és zenés szórakozóhely sem.

A vizsgálat megállapítása szerint az Árpád Vezér Gimnázium tanulóinak testi épségét veszélyeztetik, valamint az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében biztosított legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogának maradéktalan érvényesülését csorbítják az iskola egyes tervezési és kivitelezési hiányosságai, az épület tartozékainak (nyílászáróinak) hibái.

II. Az iskolai alapdokumentumok

1. Pedagógiai program

Az öt éve létrehozott és teljesen új épületben működő gimnázium a nagy hagyományú református gimnázium egyházhoz való visszakerülése után alakult. 

Vezetői és nevelőtestülete az így létrejött versenyhelyzetben kívánják új intézményük társadalmi és szakmai presztízsét megalapozni.

Vizsgálatunk szempontjából a programmal kapcsolatban az a bírálat fogalmazható meg, hogy a diákjogok és pedagógiai kezelésük teljességgel hiányzik még a felsorolás jellegű feladat-meghatározásokból is, és a diákokat az "iskolahasználók" 7. pontban foglalt kimutatásából is kihagyták. A tanár-diák viszony egész problematikája teljesen kimarad a 8. 2. 3. pontból, amely a tanárok munkájának értékelésekor számba vehető szempontokat sorolja fel.
A diákönkormányzattal való együttműködés a programban nem kerül említésre, de a szervezeti és működési szabályzat érinti e témát. Kiegészíti ezt a képet az a momentum is, hogy a szülőkkel, a szülők szervezeteivel, az iskolaszékkel való együttműködés tartalmáról, jellegéről nincs szó a programban, de természetesen tartalmazza a szervezeti és működési szabályzat, hiszen ez előírás.

Az iskola házirendje 9 pontban felsorolja a tanuló jogait - nem említve, hogy a közoktatási törvény ezen felül vagy 20 pontban sorolja fel a többieket.

Kifogásolható jogi szempontból is, hogy a program előírja, hogy "a más iskolától jött tanuló köteles különbözeti vizsgát tenni". Maga a közoktatási törvény ezt a vizsgát csak "szükség esetén" írja elő. Az igazgató a beszélgetés során említette, hogy maguk is rugalmasan értelmezik e kifogásolt pontot.

Kifogásolható, hogy a program a magántanulói státust csak a 4-es átlagot elért tanulónak engedi meg. Ez szükségtelen korlátozás. Az igazgató a beszélgetés során azt mondta, rugalmasan értelmezik e pontot is. Mindkét esetben túlbiztosításról van szó, ami aligha indokolható.

2. Szervezeti és Működési Szabályzat

Az SZMSZ-t a nevelőtestület 1998. augusztus 28-án fogadta el. Az elfogadáskor a jogszabályban meghatározottak szerint egyetértési jogot gyakorolt a gimnázium diák-önkormányzata.

A szabályzat formai érvényessége azonban kérdéses, azon ugyanis az iskolaszék egyetértését kifejező aláírása nem szerepel. Tapasztalataink szerint az iskolaszék, amelynek elnöke a szomszéd iskola igazgatója, tulajdonképpen csak formálisan létezik, érdemi munkát nem végez.

A dokumentum tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy a vonatkozó jogszabályok előírásai ellenére nem rendelkezik:

- az iskolai sportkör valamint az iskola vezetése közötti kapcsolattartás formájáról és rendjéről,

- a bombariadó esetén szükséges teendőkről,

- a diákönkormányzat működéséhez szükséges feltételekről.

Az SZMSZ az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

A vizsgálat megállapítása szerint az Árpád Vezér Gimnázium Szervezeti és Működési Szabályzata azzal, hogy a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy az SZMSZ egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.  

3. Házirend 

Az 1998. szeptember 1. napján keltezett házirend formai érvényessége nem állapítható meg, mert a rendelkezésünkre bocsátott példányon csak az iskola igazgatójának aláírása szerepel.

A dokumentum tartalmi elemzése során megállapítottuk, hogy a vonatkozó jogszabályok előírásai ellenére nem rendelkezik:

- az iskola, az iskolához tartozó területek használatával kapcsolatos szabályokról,

- a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával kapcsolatos szabályokról,

- arról, hogy a véleményezési jog szempontjából mi minősül a tanulók nagyobb közösségének,

- azokról a védő-óvó előírásokról, amelyeket a tanulóknak az iskolában való tartózkodásuk során meg kell tartaniuk,

A házirend megfelelően szabályozza az óraközi szünetek rendjét.

A házirendet és a balesetvédelmi előírásokat az osztályfőnökök az első tanítási órán a tanulókkal ismertetik, az első szülői értekezleten pedig a szülőkkel. A gimnázium házirendje ki volt függesztve az iskola aulájában.

A házirend előírásokat tartalmaz a köszönés rendjével, az iskolában való ékszerviseléssel, a tanulók öltözködésével, megjelenésével összefüggésben. A dokumentum e szabályait érintően az ODJT ajánlása alapján javasoljuk, hogy a pedagógiai célú, erkölcsi és esztétikai nevelési szempontokat szolgáló magatartási szabályokat az intézmény vezetője a diákok bevonásával a házirenden kívül gyűjtse össze és tegye közzé. Ha ugyanis ezeket az előírásokat, követelményeket a házirend tartalmazza,  megsértésük fegyelmi vétségnek minősül, amely fegyelmi büntetést vagy intézkedést von(hat) maga után. 

A vizsgálat megállapítása szerint az Árpád Vezér Gimnázium házirendje azzal, hogy a Köot. és a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az azokban előírt kérdésköröket, sérti mind a Köot-ot, mind a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy a házirend egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.

4. Diák-önkormányzati Szervezeti és Működési Szabályzat

A DÖK SZMSZ-e rendelkezik arról, hogy a diákönkormányzat a törvényben biztosított egyetértési és véleményezési jogát milyen módon gyakorolhatja, valamint tartalmazza a képviselet formáját és a panaszkezelés útját. Meghatározza, hogy a diákönkormányzat elnöke jogosult eljárni a diákönkormányzat nevében, és tartalmazza az iskolaszékbe delegált diák-önkormányzati képviselők megválasztásának rendjét is.

Az SZMSZ rendelkezik a diákönkormányzat felépítéséről, tagjai, tisztségviselői választásának módjáról, a képviselet és joggyakorlás módjairól, szabályozza pénzügyeit, lehetséges kapcsolatait, valamint döntéshozatali rendjét.   

III. A diákönkormányzat működése

A DÖK vezetését két, a küldöttgyűlés által választott tanuló látja el. A DÖK testületi szervébe, a küldöttgyűlésbe az osztályok két-két főt delegálnak, így a küldöttek létszáma 36 fő.

A küldöttgyűlést a diákönkormányzat vezetői havonta hívják össze, de indokolt esetben rögtönzött gyűlést tartanak. A küldöttgyűlésen a nagy érdektelenség miatt általában kevesen vesznek részt.

A küldöttgyűlés helyét és időpontját a DÖK faliújságján teszik közzé, a napirendi pontokat rendszerint a küldöttgyűlésen ismertetik, azok közvetlen tárgyalása előtt. 

A DÖK jelenlegi vezetői utolsó évüket töltik a gimnáziumban, ezért szeretnék a fiatalabb diákokat is bevonni munkájukba. Elmondásuk szerint azonban a tanulókat sajnos nem érdekli a DÖK tevékenysége, így félő, hogy a jelenlegi vezetők távozásával nem lesz, aki tovább folytassa az iskolai diákmozgalom irányítását. 

A DÖK vezetői munkájuk során azt tapasztalták, hogy a diákok nincsenek tisztában a jogaikkal. Véleményük szerint, ha ismerik is azokat, nem élnek velük, mert félnek az esetleges retorzióktól. Noha a vezetők a tevékenységük során azt tapasztalták, hogy a tanári kar támogatja a DÖK munkáját, a DÖK tevékenységét segítő pedagógustól azonban aktívabb közreműködést várnak el.

A diákönkormányzat működése során ingyenesen veheti igénybe az iskola berendezési, felszerelési tárgyait és tantermeit. Korábban a diákönkormányzat munkáját segítette a diákrádió, amely azóta már megszűnt. Működik azonban iskolaújság, amely több-kevesebb rendszerességgel és a diákok létszámához képest alacsony példányszámban jelenik meg.

Az iskolában három faliújság szolgál a hirdetmények kifüggesztésére, ezekből egy áll a DÖK rendelkezésére. A kifüggeszteni kívánt DÖK hirdetményeket az elhelyezés előtt be kell mutatni az igazgatóhelyettesnek. A DÖK vezetői szeretnék a diákrádiót újra megindítani, de a diákok érdektelensége miatt tartanak attól, hogy ez a szándékuk meghiúsul.

A diákönkormányzat működésének finanszírozására külön pénzt nem kap, csupán az általa szervezett rendezvények és kiadványaik (Diákvilág, Árpád Naptár) értékesítésének bevételeiből gazdálkodik.

Azokban a kérdésekben, amelyekben a DÖK-nek vélemény-nyilvánítási joga van, azzal minden esetben él.

A házirend megalkotására úgy került sor, hogy a tanárok által kidolgozott tervezetet véleményeztették a DÖK vezetőkkel, majd kompromisszumos megoldás alakult ki. A házirend az iskola könyvtárában mindenki számára hozzáférhető. 

Az általunk is vizsgált fegyelmi eljárás során a fegyelmi tanács  kikérte a DÖK véleményét. A diákság kezdeményezésére a DÖK vezetése javaslatot tett a büntetésre is, de ezt a döntés során figyelmen kívül hagyták. A DÖK képviselője a fegyelmi tárgyaláson nem volt jelen.  Az iskola fenntartóval való kapcsolatát a diákok jónak tartják, a diákönkormányzatnak viszont nincs kapcsolata a helyi önkormányzattal. Arról sincs tudomásuk, hogy foglalkoztatnak-e az önkormányzatnál ifjúsági referenst vagy sem.

Vizsgálatunk során azt tapasztaltuk, hogy maguk a DÖK vezetők sem ismerik jogaikat kellő részletességgel. Regionális szintű továbbképzésen is csak egyszer vettek részt. 

A képviselők többször tettek kísérletet a városi DÖK szervezetek együttműködésére, de ez az iskolák közötti rivalizálás miatt mindig kudarcba fulladt.  

Az 1998. évi Országos Diákparlamenten az iskola diákjait az egyik DÖK vezető képviselte.

IV. Az iskolai fegyelmi eljárások jogszerűsége

A gimnáziumban az elmúlt két tanévben (96/97, 97/98.) összesen egy fegyelmi eljárás volt, amely öt tanulót érintett. A fegyelmi eljárás garázdálkodás miatt indult. Az érintettek az iskola falait festékkel összekenték, ablakokat törtek be.

Az eljárás során először meghallgatták a tanulókat, majd a tantestület fegyelmi határozatot hozott a tanulók kizárásáról. Ezt a határozatot megküldték a szülőknek és a tanulóknak egyaránt.

A szülők a határozat ellen fellebbezést nyújtottak be a jegyzőnek, aki 1998. március 12-én alaki és eljárási hibák miatt a határozatot törvénysértőnek nyilvánította és a tantestületet a határozat hatályon kívül helyezésére, és új eljárás lefolytatására utasította, megadva számára a jogszabályoknak megfelelő eljáráshoz szükséges tájékoztatást.

Az utasításnak a tantestület eleget tett, korábbi határozatát visszavonta. A megismételt fegyelmi eljárás során az iskola a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően járt el, de tekintettel arra, hogy a szülők a gyermekeket időközben átíratták más tanintézetbe, a megismételt fegyelmi eljárást megszüntették.

A megszüntető határozatot külön-külön megkapták a tanulók és szüleik is.

Ajánlások az iskolában tapasztaltak alapján

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben indítványozom, hogy Sárospatak Város polgármestere kezdeményezze az Árpád Vezér Gimnázium vizsgálata során általam feltárt, az épület tervezésének, kivitelezésének és felszerelésének hiányosságaiból fakadó alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok megszüntetését Sárospatak Város Önkormányzatának Képviselő-testületénél.

Felkérem továbbá a polgármestert arra, hogy az iskola-egészségügyi ellátásról szóló, 26/1997. (IX. 3.) NM rendeletben kötelezően előírt iskolafogászati gyógyító és megelőző ellátás megszervezésének elmulasztásából fakadó, alkotmányos joggal összefüggő visszásság megszüntetése iránt az ellátás iskolát érintő megszervezésével Sárospatak Város Önkormányzatának Képviselő-testületénél haladéktalanul  intézkedjen.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem az Árpád Vezér Gimnázium igazgatóját, hogy kezdeményezze az általa vezetett oktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatának, valamint házirendjének a Köot. és a Rendelet előírásainak megfelelő módosítását. 

Felhívom továbbá az iskola vezetőjének figyelmét arra, hogy a fegyelmi eljárások során a jövőben tartsa be a Köot. és a Rendelet, valamint annak 5. számú mellékletében pontosan rögzített eljárási szabályokat.

A vizsgálat a többi vizsgált emberi és állampolgári jog tekintetében alkotmányos jogokkal összefüggő alkotmányos visszásságot nem tárt fel.

A budapesti  I. kerületi Petőfi Sándor Gimnázium
A vizsgálat időpontja: 1998. szeptember 28.

I. Általános tudnivalók

A nagy múltú gimnázium 1992. szeptemberében ünnepelte alapításának századik évfordulóját. Az iskolában 567 nappali tagozatos tanuló folytatja tanulmányait. A tanintézet helyi oktatási és képzési feladatot lát el. A gimnáziumból valamely felsőoktatási intézménybe felvételt nyert tanulóknak a felvételi vizsgák számához viszonyított aránya 40%.

A tantestületet 56 törzstanár és 2 óraadó tanár alkotja. A tanintézetben betöltetlen oktatói státusz nincs. Az iskola jelenlegi igazgatója másfél éve irányítja a gimnáziumot.

Az iskolában 38 tanterem, ezek között 3 nyelvi terem (angol, francia, német) 1-1 fizikai, kémiai, biológiai, számítástechnikai, ének-zenei, rajz, magyar irodalom és történelem szaktanterem, valamint 3 tornaterem található.

Az iskola zárt, belső udvarán kialakított nyitott, aszfaltozott sportudvar különböző labdajátékokra csak a tavaszi és a kora őszi időszakban használható. Az esős, hűvösebb napokon, valamint a téli időszakban egy 200 m2 alapterületű és egy 72 m2 alapterületű tornateremben vannak a testnevelési órák. A fentieken túl az iskola régi, átalakított szénpincéjében rendeztek be egy 40 m2 alapterületű asztalitenisz termet, amelyet azonban a fokozott balesetveszély miatt - a boltozat nagy részéről ugyanis leszakadt a vakolat - jelenleg nem használnak.

Az elhelyezési körülmények átlagosak, biztosítják a színvonalas, egészséges és biztonságos oktatáshoz szükséges környezetet.

A gimnázium szabadpolcos kialakítású könyvtára a tanítási napokon 9-15 óra között áll a diákok és tanárok rendelkezésére. A csaknem 32.000 kötetes könyvtár, amelynek egy része muzeális értékű, nagy segítséget jelent a tanulók tanórákra való megfelelő felkészüléséhez. A könyvtár harmincnégy különböző hetilapra és folyóiratra fizet elő. Megrendelésüknél kikérik az oktatói munkaközösségek véleményét. A könyvtár valamennyi tudományágból teljesíteni tudja a hozzá intézett szaktanári kéréseket. Sikerült lecserélni a szépirodalmi kötelező olvasmányok gyorsan elhasználódó példányait is. Az állományt olyan szerzők műveivel is bővíteni tudják, amelyek az utóbbi években váltak tananyaggá. A tanulók 60%-a rendszeres könyvtár-látogató, a tantestületnek 90%-a él a könyvtár által kínált lehetőségekkel. 

Az iskola számítástechnikai szaktantermében 34 modern számítógép áll a tanulók rendelkezésére. Az Internet is hozzáférhető.

Az iskola költségvetési forrásainak bővítését szolgálja az iskola által alapított Pro Schola Nostra Alapítvány, amely 1997-ben 700.000, 1998-ban 500.000.- Ft összeggel támogatta az iskolát. E támogatási formán túl az iskola tantermeinek eseti bérbeadásával, különböző pályázatokon való részvétellel próbál többletbevételhez jutni.

Komoly problémát okoz, hogy nincs olyan díszterem, ahol az iskolai rendezvényeket méltó módon tarthatnák meg. E rendezvényeket, annak jelentős költségterhe mellett, évek óta a Nemzeti Sportcsarnokban kénytelenek megrendezni. Az évtizedek óta fennálló problémára megoldást jelenthetne az iskola nyitott belső udvarának könnyűszerkezeti tetővel való ellátása és egybenyitása a belső tornateremmel. 

A Költségvetési törvény 3. számú mellékletében meghatározott, a központi költségvetésben elkülönített és a helyi önkormányzatnak címzett normatív állami hozzájárulásként adott pénzösszegnek azt a részét, amely évfolyamonként 150 Ft-ot tartalmaz a szülői szervezetek, 200 Ft-ot a tanulói önkormányzatok, 1200 Ft-ot az iskolai sportkör működtetéséhez az iskola ilyen címen és összegben, a fenntartó önkormányzat által megemelten megkapja.

Az iskolában főfoglalkozású védőnőt és iskolaorvost alkalmaznak. A rendszeres hétfői és pénteki rendelés időpontját a rendelő ajtaján függesztik ki. Az esetleges változásokat hirdetményben teszik közzé. Az iskolaorvosnak gyermekgyógyász képesítése van. A szükséges szakvizsgáit (iskola-egészségtan, ifjúságvédelem) most szerzi meg. A védőnő főiskolai végzettséggel rendelkezik. 

Az orvos még két iskolában látja el az iskolaorvosi teendőket. Hároméves tapasztalata alapján elmondta, hogy az általa ellátott három iskola közül az általunk vizsgált gimnáziumban a legrendszeresebb az iskolaorvosi ellátás. A szűrővizsgálatok, a kontroll jellegű vizsgálatok megszervezése, lebonyolítása zökkenőmentes. Megítélése szerint az egészségügyi ellátás megszervezése és működtetése tekintetében az iskola vezetői nagyfokú együttműködést és rugalmasságot tanúsítanak. A törvényben kötelezően előírt, minimális szűrővizsgálaton felüli vizsgálatokat igyekeznek úgy megszervezni, hogy azokra minden évfolyam diákjai évente legalább egyszer eljussanak. A testnevelési órák alól felmentett tanulók évente orvosi felülvizsgálaton vesznek részt.

Az iskolában rendszeresen, szervezett formában működik iskolafogászati gyógyító és megelőző ellátás. A szűrővizsgálatokon a diákoknak kötelező a részvétel, de szülői igazolással (ha a tanuló magánkezelésre jár) mentesülnek az esetleges beavatkozástól.

Az iskola berendezései 15-20 évesek, állapotuk átlagosnak mondható. Két évvel ezelőtt alakították át a gimnázium fűtési rendszerét. A korszerűsítés jelentős költség-megtakarítást eredményezett. A padok felújítására az iskolának nincs anyagi fedezete. Két évvel ezelőtt a Magyar Máltai Szeretetszolgálat segítségével sikerült egy osztályterem padjait újakra cserélni.   

Az iskola fekvéséből adódóan a vár aljára néző tantermek meglehetősen sötétek. Az épület másik oldalán elhelyezkedők pedig az Attila út forgalma miatt zajosak. Ezért különösen a földszinten és az első emeleten okoz gondot a szellőztetés. 

Az iskolában csak melegítő konyha üzemel, az ebédet a JUNIOR Vendéglátó RT. szállítja az iskolába.

A házirend megfelelően szabályozza az óraközi szünetek rendjét. Az ötödik órát követő, 20 perces nagyszünetben veszi igénybe az iskolai menzát annak a 150 tanulónak a többsége, aki erre befizetett.

Az óraközi szünetekben a tanulóknak biztosították a szabad testmozgást, a beszélgetést, (jó időben az iskola udvarán is). Az épület legfelső emeletén kialakítottak egy ún. "zsibongó"-t, ahol a diákok a szünetben, illetve a lyukasórákon leülhetnek beszélgetni. 

Az iskolában magánvállalkozó által üzemeltetett iskolai büfé működik. Az óraközi szünetekben a tanulók nem mehetnek ki az utcára, ezt a kapuügyeletes diák szigorúan ellenőrzi. A tanintézetet tanítási idő alatt csak indokolt esetben és engedéllyel lehet elhagyni.

A gimnázium kétszáz méteres körzetében nem működik italbolt, játékterem és zenés szórakozóhely sem.

II. Iskolai alapdokumentumok

1. Pedagógiai program

Az iskola pedagógiai programja 1998. elejére készült el - s ma még nem rendelkezik az iskolaszék egyetértését kifejező nyilatkozattal feltehetően azért, mert iskolaszék gyakorlatilag nem működik, illetve most szervezik.

A program meggyőzően hangsúlyozza a szülőkkel, a diákokkal és szervezeteikkel való konstruktív együttműködés szükségességét, s olyan attitűdöt fogalmaz meg, amely képes létrehozni a partneri kapcsolatokat az iskola és az iskolahasználók között. Hangsúlyos benne az a felismerés, hogy a figyelmes, humanista, kooperációra képes pedagógiai magatartás, s az önkorrekcióra való képesség tudja csak a célok felé haladásra serkenteni a tanulóifjúságot. Nem csupán a képzési célok, hanem a magatartásban megnyilvánuló erkölcsi célok felé is.

Átgondoltak a tanulói jogviszony, a teljesítmények értékelése és osztályozása, a jutalmazás, a büntetés kérdéseit taglaló fejezetek, s a tanári magatartással szemben támasztott követelmények.

Nem tartalmazza a program, de a szervezeti és működési szabályzat, sőt a házirend sem, hogy miként biztosítja az iskola ezeknek a dokumentumoknak a nyilvánosságát az iskolahasználók számára.

Ami a diákjogok témakörét illeti, elmondható, hogy a program ezeket explicite nem fejti ki, nem úgy a házirend, amely azonban meglehetős részletességgel taglalja (de nem hiánytalanul). 

Nem kifogásolható, hogy a jogokat a program nem deklarálja, hanem arra vállalkozik, hogy kifejtse, milyen pedagógusi magatartás képes garantálni  e jogok érvényesülését.
Ha csupán a pedagógiai program alapján ítélnénk meg, hogy milyen irányú a diákjogok érvényesülésének tendenciája a Petőfi Sándor Gimnáziumban, akkor ítéletünknek pozitívnak kellene lennie. Az iskolavezetés és a tanári kar gondos dokumentumokat készített munkája megalapozására, de elmaradt a pedagógiai gyakorlat érdemi, valóságos fordulatának megszervezése a diákokhoz fűződő kapcsolatok terén. Ezt a megállapítást a diákokkal folytatott beszélgetés támasztja alá, amelyet a diákönkormányzat működése c. fejezetben részletesen ismertetünk.

2. Szervezeti és Működési Szabályzat

Az iskola igazgatója által rendelkezésünkre bocsátott szabályzat formai érvényessége  kérdéses. A megküldött példányból az aláírás hiánya miatt nem tudtuk megállapítani, hogy az iskolaszék, illetve az iskolai DÖK (esetünkben: IDB: Iskolai Diákbizottság) egyetértési jogát gyakorolta-e.

A dokumentum tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályi előírások ellenére nem rendelkezik:

- az intézményi védő-óvó előírásokról,

- az iskola vezetőinek, pedagógusainak a gyermekbalesetek megelőzése, valamint a baleset bekövetkezése során ellátandó feladatairól,

- a bombariadó esetén szükséges teendőkről,

- a diák-önkormányzat működéséhez szükséges feltételekről,

- a rendszeres egészségügyi felügyelet és ellátás rendjéről,

- a mindennapi testedzés formáiról, az iskolai sportkör, valamint az iskola vezetése közötti kapcsolattartás formájáról és rendjéről.

Az SZMSZ az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

A vizsgálat megállapítása szerint a Petőfi Sándor Gimnázium Szervezeti és Működési Szabályzata azzal, hogy a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy az SZMSZ egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.  

3. Házirend

Az iskola házirendje 1997. szeptember 15-én keltezett. A rendelkezésünkre bocsátott dokumentum formai érvényessége - hasonlóan az SZMSZ-éhez - kérdéses, mert a kapott példányon csak az iskola igazgatójának aláírása szerepel, így nem tudtuk megállapítani, hogy azt a nevelőtestület elfogadta-e, illetve, hogy elfogadásakor az iskolaszék és a diákönkormányzat gyakorolta-e egyetértési jogát.

A dokumentum tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályi előírások ellenére nem rendelkezik:

- a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával kapcsolatos szabályokról, 

- arról, hogy a véleményezési jog szempontjából mi minősül a tanulók nagyobb csoportjának,

- az iskola és a hozzá tartozó területek használatával kapcsolatos szabályokról.

Az SZMSZ helyett a házirend szabályozza a tanulók vélemény-nyilvánításának, valamint a tanulók rendszeres tájékoztatásának rendjét és formáit. A házirend tartalmazza a diákokat és a diákönkormányzatot megillető jogokat is. 

A vizsgálat megállapítása szerint a Petőfi Sándor Gimnázium házirendje azzal, hogy a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy a házirend egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.

4.  Diák-önkormányzati Szervezeti és Működési Szabályzat

Az iskolai diákönkormányzatnak nincs Szervezeti és Működési Szabályzata.

III. A diákönkormányzat működése

Az iskola diákönkormányzatának vezetőitől kapott, a diákönkormányzat működésével kapcsolatos információk alapján megállapítottuk, hogy a diákok egyáltalán nem ismerik sem egyéni, sem kollektív jogaikat, így nincsenek tisztában a diákönkormányzatnak mint intézménynek a lényegével, nem ismerik annak felépítését, működését és  jogosítványait sem. 

Nem létezik a működésüket meghatározó szabályzat, nem tudják, hogy alkothatnának ilyet. Ennek megfelelően, arról sincsenek ismereteik, hogy a szabályzat mit tartalmazhat.

A gimnáziumban iskolai diákbizottság működik, ennek tagjait az osztályok jelölik. A bizottság működése nem rendszeres. A diákmozgalmat koordináló tanár évente egyszer, a tisztújítás alkalmával hívja össze a küldötteket.

Az évi rendes diákközgyűlés megtartására általában a Petőfi Napokon kerül sor, de a rendezvény napirendjén aktuális problémák, az iskola valamennyi tanulóját érintő diákjogi kérdések, panaszok soha nem szerepelnek. A képviselők általában a gimnázium hagyományos ünnepeinek időpontjáról, illetve az iskolai kitüntető címek adományozásáról döntenek.

A megkérdezett diákok szerint a diákönkormányzat szervei, az osztály diákbizottságok és az iskolai diákbizottság formális szervezetek, amelyek inkább az osztályfőnökök meghosszabbított karjai, jelentéktelenebb szervezési feladatok végrehajtói. A tanulók nem bíznak abban, hogy a megmerevedett viszonyok az iskolában oldódhatnak. A beszélgetés során csak mosolyogtak azon, hogy a diákönkormányzatot segítő tanár kiválasztásában nekik érdemi szerepük lehet.

A diákok panaszkodtak az iskolaújság, az iskolarádió elsorvadásáról, a régi teaház megszűnéséről. Azt is megfogalmazták, hogy az iskolavezetés tehetetlen, nem várható tőle igaz, őszinte iskolai közélet megalapozása. A diákok képviselői sérelmezték, hogy az iskola vezetése bármely kérdésben úgy kéri ki véleményüket, hogy a téma érdemi megvitatására már nincs elég idejük. 

Ezzel szemben a pedagógusok a tanulók érdektelenségére hivatkoztak és panaszolták, hogy a diák-önkormányzati rendezvényekre, gyűlésekre nehéz az iskolai diákságot mozgósítani. Az éves diákközgyűlésen több a jelenlévő pedagógus, mint a tanuló. 

A diákok nagyfokú érdektelenségét jelzi az a tény is, hogy az 1998. évben megrendezett Országos Diákparlamenten a Petőfi Sándor Gimnázium diákjai nem képviseltették magukat.

Összességében megállapítható, hogy a gimnáziumban szervezett keretek között működő iskolai diákmozgalom egyáltalán nincs.

Ennek ellenére az iskolai élet színes. A tanárok által szervezett és vezetett nyelvi szakkörök, vallástörténeti szakkör, diák-sportkör, csillagász szakkör, film-és videoklub, továbbá irodalmi színpad működik az iskolában. Ezek programjaiban a diákok érdeklődésüknek megfelelően, eltérő intenzitással vesznek részt.

Az iskolai szaktanárok egy lelkes csoportja jelenleg a csillagászati szakkör számára épít fedett csillagvizsgálót.

A gimnáziumban több faliújság áll a diákok rendelkezésére, de azt a diák-önkormányzat nem veszi igénybe. A faliújságon csak az iskola vezetése által fontosnak tartott, közérdekű információkat tartalmazó hirdetmények olvashatók.
 
Az iskolában havonta jelenik meg a diákok által szerkesztett PETŐ-figyelő és több-kevesebb rendszerességgel, kéthavonta a TRACCS című diákújság. Az iskolarádió az elmúlt tanévben minden második napon, az óraközi szünetek idején zenével és esetenként műsorral jelentkezett. Újjászervezése jelenleg folyamatban van.   

IV. Az iskolai fegyelmi eljárások jogszerűsége

A budapesti Petőfi Sándor Gimnáziumban nem volt fegyelmi eljárás az elmúlt öt tanévben és az iskola egyetlen döntése, intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása miatt sem éltek ezen időszak alatt törvényességi vagy felülbírálati kérelemmel.

Ajánlások az iskolában tapasztaltak alapján

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem az Petőfi Sándor Gimnázium igazgatóját, hogy kezdeményezze az általa vezetett oktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatának és házirendjének a Köot. és a Rendelet előírásainak megfelelő módosítását.

A vizsgálat a többi vizsgált emberi és állampolgári jog tekintetében alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem tárt fel.

A budapesti Egressy Gábor Ipari Szakközépiskola
A vizsgálat időpontja: 1998. október 5.
 
I. Általános tudnivalók

Az iskola fenntartója Budapest Főváros Önkormányzata. Az intézmény országos képzési feladatokat lát el. A tanintézetben 650 nappali tagozatos tanuló folytatja tanulmányait. A tantestületet 58 törzstanár és 8 óraadó tanár alkotja. Az iskola jelenlegi igazgatója 1997. augusztus 1. óta irányítja az intézményt. 

A tanintézet alapfeladata az alapfokú iskolai tanulmányokat befejező diákok elektronikai, automatizálási, informatikai, számítástechnikai, finommechanikai szakmacsoportban történő szakirányú képzése, a szakmai képzésű szakközépiskolai és középiskolai végzettséggel rendelkezők szakképzésének ellátása, valamint a középiskolai évfolyamokon általános műveltséget megalapozó, érettségi vizsgára és felsőfokú tanulmányok megkezdésére, a szakképzési évfolyamokon a szakmai vizsgára felkészítő nevelés-oktatás folytatása.

Az intézmény további feladata a szakképesítésre előírt előképzettségi és egészségügyi feltételeknek megfelelt tanuló első szakképesítés megszerzésére irányuló oktatása, valamint a tanulmányok befejezéséhez érettségi, képesítő és technikusi szakmai vizsgák szervezése, a vizsgáztatással kapcsolatos feladatok ellátása.

Az iskolában megszerezhető képesítések: Számítástechnikai és informatikai technikus (5 éves képzés), irányítástechnikai műszerész és automatizálási technikus (4+1 éves képzés), elektronikai műszerész és technikus (4+1 éves képzés).
Az iskola a közismereti tantárgyak megújításának eredményeként a gimnáziummal egyenrangú, magasabb általános műveltséget nyújt. Két idegen nyelvet (angol v. német) emelt óraszámban tanulnak a diákok, lehetőséget kapva arra, hogy érettségi előtt nyelvvizsgát tehessenek. 

Az első két év során minden szakon azonos tárgyakat, azonos óraszámban tanulnak a tanulók, biztosítva ezzel az átjárás lehetőségét egyik szakról a másikra. A harmadik évfolyamtól az iskolában a matematikát és a fizikát csoportbontásban, kiemelt óraszámban tanítják, segítve ezzel a szakirányú továbbtanulást (egyetem-főiskola). A továbbtanulásra történő felkészítés tanórák keretein belül csoportbontásban, megemelt óraszámban történik.

Az iskola diákjai  az országos matematika- és fizika-versenyeken, valamint az országos szakmai tanulmányi versenyeken évek óta előkelő helyezéseket érnek el.  

A szakközépiskolából valamely felsőoktatási intézménybe felvételt nyert tanulóknak a felvételi vizsgák számához viszonyított aránya 40%.

Az iskolában 19 tanterem, ezek között 1 fizikai, 4 számítástechnikai szaktanterem, 3 tornaterem és több, a gyakorlati oktatás célját  szolgáló műhelyterem található.

Az iskolához tartozik egy nagy füves sportpálya is, amelynek az iskola részben tulajdonosa.

A szakközépiskola zárt, belső udvarán több, csak a tavaszi és a kora őszi időszakban használható nyitott, aszfaltozott sportpálya és egy teniszezésre alkalmas salakpálya található. Az aszfaltozott pályák közül azonban csak az egyiket használhatják a tanulók folyamatosan, mert a másik, kézilabdára alkalmas pálya aszfaltját a környező fák gyökerei annyira felgyűrték, hogy balesetveszélyessé vált. A teniszpálya folyamatos karbantartására az iskolának nincs anyagi fedezete. Az esős, hűvösebb napokon, illetve a téli időszakban egy 648 m2 alapterületű és két kisebb, egy asztalitenisz és egy edzőterem biztosítja a testnevelés órák megtartását.

Az elhelyezési körülmények átlagosak, de biztosítják a színvonalas és biztonságos oktatáshoz szükséges környezetet.

Az iskola vezetése a kötelező tanórai foglalkozások keretén túl is kiemelt figyelmet fordít az iskolai testnevelés szervezésére. A mindennapi testedzéshez általuk szükségesnek tartott időkeretet napi 3 órában határozták meg.

Az iskola a nyári szünidőben is sok szabadidős programot kínál diákjainak.  Kerékpár- és vizitúrákat szerveznek, az iskola soltvadkerti üdülőjében nyári táborozáson vehetnek részt szaktáborok formájában (sport-, idegen nyelvi, matematika-fizika tábor), vagy üdülés céljából is eltölthetnek itt egy-egy hetet. 

Az iskolában eddig kabinetrendszerben folyt az oktatás, vagyis a diákok órarendjük szerint, az óraközi szünetek ideje alatt "vándoroltak" az épületben. Jelenleg az osztályoknak saját tantermük van, és csak a speciális tantárgyak oktatása, valamint a gyakorlati oktatás folyik a kijelölt szaktantermekben, illetve az iskola tanműhelyeiben.

Az iskolavezetés tervei szerint az iskolaépület új szárnyát emeletráépítéssel átalakítják. Az építés kezdetét 1999-ben tervezik. Az új emelet lehetővé tenné több modern - többek között egy-egy elektronikai, kémiai és egy biológiai - szakkabinet kialakítását.  

Az iskola szabadpolcos kialakítású könyvtára a tanítási napokon, tanítási időben áll a diákok és tanáraik rendelkezésére. A 20.000 kötetes könyvtár segítséget nyújt a tanulók tanórákra való felkészüléséhez. A könyvtár több hetilapra, havonta megjelenő magazinra és szakfolyóiratra fizet elő. A tanulók nagy többsége rendszeres könyvtár-látogató, a tantestületnek mintegy 90%-a él a könyvtár által kínált lehetőségekkel. 

Az iskola 4 számítástechnikai szaktantermében 110 modern számítógép áll a tanulók rendelkezésére, amelyeken az Internet hozzáférhető. A számítógépes rendszer karbantartását a tanulók az iskolától kapott díjazás ellenében, maguk végzik. 

Az iskola költségvetési forrásainak bővítését szolgálja az iskola által alapított az Egressy Gábor Ipari Szakközépiskoláért Alapítvány, amely 1998-ban 600.000.- Ft összeggel tudta támogatni az iskolát. E támogatási formán túl az iskola tantermeinek és tornatermének eseti bérbeadásával, valamint különböző pályázatokon való részvétellel próbál többletbevételhez jutni.

Az iskola vezetésének komoly problémát okoz, hogy az iskola tulajdonában álló soltvadkerti üdülő felújítására nincs az intézménynek pénzügyi fedezete, pedig a tábor kihasználtsága a nyári idényben teljes, a hasznosításból befolyt bevételek azonban a működtetés költségeit sem fedezik, a felújításhoz szükséges pénzeszközöket pedig már a teljes nyári igénybevétel mellett sem tudja az üdülő "kitermelni".

A Költségvetési törvény 3. számú mellékletében meghatározott, a központi költségvetésben elkülönített és a helyi önkormányzatnak címzett normatív állami hozzájárulásként adott pénzösszegnek azt a részét, amely évfolyamonként 150 Ft-ot tartalmaz a szülői szervezetek, 200 Ft-ot a tanulói önkormányzatok, 1200 Ft-ot az iskolai sportkör működtetéséhez az iskola ilyen címen és összegben nem kapja meg. Az intézménynek azonban likviditási problémái nincsenek. 

Az iskolában alkalmaznak védőnőt és főfoglalkozású iskolaorvost. Rendelési idejüket az igazgatói irodában, illetve az iskola saját, felújított orvosi rendelőjének ajtajára függesztik ki. Az iskolaorvosnak gyermekgyógyász képesítése van, és rendelkezik a szükséges szakvizsgákkal is. A védőnő főiskolai végzettségű. Az iskolában van rendszeres, szervezett formában működő iskolafogászati gyógyító, illetve megelőző ellátás. A tanulók időszakos orvosi szűrővizsgálata a vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelően zajlik. Külön gyógytestnevelési foglakozás ugyan nincs, de azok a tanulók, akiknek az orvos a szűrővizsgálat eredménye alapján tanácsolja, másik iskolába járnak gyógytornára.

Az iskola berendezéseit anyagi lehetőségeik szerint cserélik. Az intézmény épületegyüttese három különböző időben készült részből áll, az épületrészeket lépcsőházak kötik össze. Az iskola helyiségeinek felújítása, karbantartása a rendelkezésre álló anyagi lehetőségek függvényében folyamatos. A főépület alagsorában található tantermek közül kettőt egészségkárosító hatása miatt lezártak.
 
A laborokban, tanműhelyekben a tanév első gyakorlati óráján a gyakorlati oktatás vezetője a diákok számára balesetvédelmi oktatást tart, amelynek megtörténtét a tanulók aláírásukkal igazolják. 

Mivel az iskola csendes környezetben található, a diákok egészségkárosító hatásoknak nincsenek kitéve.

A tanulóknak biztosították a szabad testmozgást, beszélgetést, jó időben az iskola udvarán is. Az iskolában magánvállalkozó által működtetett iskolai büfé és melegítő konyha üzemel. Az ebédet a SÜLLŐS Vendéglátó BT. szállítja az iskolába. 
A házirend megfelelően szabályozza az óraközi szünetek rendjét. Az óraközi szünetekben a tanulók nem mehetnek ki az utcára, ezt szigorúan ellenőrzik. Az iskola kétszáz méteres körzetében nem  működik dohány- illetve italbolt, játékterem és zenés szórakozóhely.

Aggasztónak tartjuk azonban azt, hogy az iskola igazgatója a házirend tiltó rendelkezése ellenére, feltételekkel és kijelölt helyre korlátozva ugyan, de engedélyezte a szülői engedéllyel rendelkező tanulóknak az iskola udvarán történő dohányzást. A Rendelet 6. §-ának (9) bekezdése ugyanis tiltja a nevelési-oktatási intézményben, továbbá a nevelési-oktatási intézményen kívül a gyermekek, tanulók részére szervezett rendezvényeken a szervezetre káros élvezeti cikkek árusítását és fogyasztását.

A vizsgálat megállapítása szerint az iskola igazgatója azzal, hogy engedélyezte az intézmény területén a dohányzást, megsértette a Rendelet hivatkozott előírását, szembehelyezkedett a hazai dohányfogyasztás mérséklésének elősegítése érdekében indított és folyamatban lévő egészségnevelési, egészségvédelmi programok célkitűzéseivel és egyben veszélyezteti a  tanulók Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében deklarált jogát a legmagasabb testi és lelki egészséghez. 

II. Az iskolai alapdokumentumok

1. Pedagógiai program

Az iskola 1997-ben készítette el, az igazgató 1998. január 30-án terjesztette fel a fenntartóhoz a törvényben meghatározottak (iskolaszék, diákbizottság, közalkalmazotti tanács, szülői munkaközösség) egyetértésével pedagógiai programját.

Jogi szempontból nem kifogásolható, de némiképpen zavaró, hogy a program több ponton is keveredik olyan részekkel, egész fejezetekkel, amelyek időponthoz kötött, átmeneti érvényességük miatt inkább valók egy tanévvégi jelentésbe, vagy munkatervbe, mint egy több tanévet is átívelő programba - s kétséges, hogy a programba való-e a munka személyi és tárgyi feltételeinek részletesen adatolt bemutatása. 

Azok a részek azonban, amelyek programszerűek és tükrözni hivatottak az iskola nevelőtestületének pedagógiai felfogását, korrektek és realisták, mert egyrészt szembenéznek azzal a ténnyel, hogy az iskola kénytelen a kevésbé felkészült tanulók köréből is nagyobb arányban beiskolázni mint eddig, s mert képzési profilját a gondosan tanulmányozott munkaerő-piaci igények szerint alakítja, világosan vázolja a képzési feladatokat az átmeneti évekre.

A törvényes előírásoknak és az általánosan elfogadott pedagógiai megfontolásoknak megfelelő a tanulók jogviszonyát, az iskolai értékelési és vizsgarendszerét bemutató szakasz, továbbá a gyermek- és ifjúságvédelemről szóló fejezet.

A diákjogok érvényesítési esélyeit pozitívan segítheti a XV. fejezet 1. pontjában részletesen kifejtett felfogás, amely a diákönkormányzatot az iskolai élet szerves elemének tekinti és iskolai funkcióit körülírja. Kiegészíti ezt egy tartalmas fejezet a szülők és választott képviselőik szerepéről. A program e szakaszainak a gyakorlati életben való érvényesülését a megfelelően kidolgozott - de bizonyos pontokon módosítandó (vagy javítandó) szervezeti és működési szabályzat, a házirend és a diákönkormányzat szervezeti és működési szabályzata is elősegíti, ezek egymással kellő összhangban vannak.

A programból kiolvasható, hogy az iskolai nyilvánosság tekintetében inkább csak célok körvonalazódnak, mint a tettek. Hiányossága a programnak, a házirendnek egyaránt, hogy az olyan általánosabb emberi jogról, mint például a levéltitok, az emberi méltóság, testi és szellemi épsége védelmére való jogokról nem esik szó.

A szervezeti és működési szabályzat és a házirend nem tartalmazza azt a pontot, hogy miként teszik az érdekeltek számára állandóan hozzáférhetővé a programot, az SZMSZ-t és a házirendet.

Az iskolában tett látogatás során az igazgató elmondta, hogy az egész képzési rendszer lényeges átalakuláson esik át, s ez nagy erőket foglal le mind a programalkotó, mind a szervező munkát illetően - miközben a legfontosabb pontokon (nyelvtanár-számítástechnikus-elektronikai szakember) súlyos munkaerő-gondjaik vannak.

Noha programjuk az iskolahasználókkal, a diákokkal, szülőkkel és szervezeteikkel való szoros együttműködést ír elő, az iskolaszék csupán formálisan működik s a diákönkormányzat építése sem kap kellő pedagógiai figyelmet, pedig a gyakori károkozások a diákok segítsége nélkül aligha csökkenthetők. 

Előrelépést lát az igazgató a helyi diáklap újbóli megindulásában, a félévenként kétszer megtartott diák küldöttgyűlés nyílt vitaszellemében is.

Úgy tűnik, hogy az iskola színvonalas szakképzési kínálatért küzdelmet folytató iskolavezetés ma még nem tudott eljutni a diákok pozitív közéletének megteremtéséig, támogatásának eléréséig, s a nevelőtestület hagyományos pedagógiai felfogásának fordulatáig.

2. Szervezeti és Működési Szabályzat

Az iskola SZMSZ-e formailag érvényes. A szabályzat elfogadása óta módosítva nem volt. Az igazgató tájékoztatása szerint az iskola valamennyi alapdokumentumának átdolgozása folyamatban van, véglegesítésük és elfogadásuk az 1998. év végén várható.

A jelenleg hatályos SZMSZ  tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályi előírások ellenére nem rendelkezik:

- az intézményi védő és óvó intézkedésekről, 

- a tanulók véleménynyilvánításával, rendszeres tájékoztatásával kapcsolatos szabályokról,

- a diákönkormányzat működéséhez szükséges feltételekről (helyiségek, berendezések használata, költségvetési támogatás biztosítása),

- a bombariadó esetén szükséges teendőkről.

Az SZMSZ az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

Az iskola dolgozóinak az iskolai balesetekkel és megelőzésükkel kapcsolatos feladatairól kevés szót ejt az SZMSZ. A megelőzést szolgálja az az előírás is, amely szerint a tanulók az iskola létesítményeit, helyiségeit csak pedagógusi felügyelettel használhatják, tanítási idő után csak szervezett foglalkozás keretében tartózkodhatnak az iskolában.

A szünetet a tanulók az udvaron vagy a folyosón töltik, vigyázva saját és mások testi épségére. Az intézmény rendszabályait és a balesetvédelmi előírásokat az osztályfőnök az első tanítási héten ismerteti a tanulókkal, az első szülői értekezleten pedig a szülőkkel. 

Az SZMSZ mindezeken túl előírja, hogy az iskola minden dolgozója és tanulója köteles a tűz- és balesetvédelmi, valamint a munkavédelmi szabályokat betartani. A laboratóriumok, műhelyek, ebédlő és egyéb helyiségek használatának rendjét a helyiségekben kifüggesztett szabályok tartalmazzák, ezek az SZMSZ mellékletét képezik. 

A vizsgálat megállapítása szerint az Egressy Gábor Ipari Szakközépiskola Szervezeti és Működési Szabályzata azzal, hogy a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy az SZMSZ egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.  

3.  Házirend

Az iskolától bekért házirend formai érvényessége kérdéses. A dokumentumban rögzítették, hogy azt a diákönkormányzat, a nevelőtestület és az iskolaszék egyetértésével készítették el, de az ezt tanúsító aláírások a házirenden nem szerepeltek. Az elfogadás dátumát sem lehetett egyértelműen megállapítani. A rendelkezésünkre álló iratok szerint a házirendet megalkotása óta nem módosították. 

A dokumentum tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályok előírásai ellenére nem rendelkezik:

- arról, hogy a véleményezési jog szempontjából mi minősül a tanulók nagyobb közösségének,

- a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásának módjáról,

- az iskola és az iskolához tartozó területek használatával kapcsolatos szabályokról.

A házirend a védő és óvó előírások körében a balesetvédelmi, tűzrendészeti és munkavédelmi előírások kötelező betartására utal.

A házirend az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

A házirendet az osztályfőnökök az első tanítási héten ismertetik a tanulókkal, az első szülői értekezleten pedig a szülőkkel. A szabályzat az iskola előcsarnokában van kifüggesztve.

A vizsgálat megállapítása szerint az Egressy Gábor Ipari Szakközépiskola házirendje azzal, hogy a Köot. és a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti mind a Köot-ot mind a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy a házirend egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.

4. Diák-önkormányzati Szervezeti és Működési Szabályzat

A diákönkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatát a vizsgálat idején módosították. A módosítás tervezete tartalmazta a diákbizottságok feladatait, megválasztásuk és működésük szabályait. A tervezet a diákbizottságot az osztály tanulói által létrehozott érdekképviseleti és érdekvédelmi szervnek tekinti. A jog- és érdekérvényesítés eszközeit a kapcsolattartásra, illetve a jog- és érdekvédelmi tevékenységre vonatkozó rendelkezések tartalmazzák.

Az IDB és a tanulóközösségek egyetértési jogot gyakorolnak a tanulók jutalmazásában, a tanulóközösséget érintő pénzeszközök felhasználásában. Véleményezési joguk van a házirend megállapításakor. A dokumentum-tervezet vizsgálata során megállapítottuk, hogy ez a rendelkezés ütközik a Rendelet előírásaival, mert az iskolai diákönkormányzat az iskolai házirend elfogadásakor nem véleményezési, hanem egyetértési jogot gyakorol.  

III. A diákönkormányzat működése 

A szakközépiskola diákönkormányzatának tagjai az osztályok képviselői, az osztálytitkárok. A DÖK vezetők mindegyikét az 1998. évben választották, illetve az osztályfőnökök jelölték ki őket. 

A beszélgetés során egyértelművé vált, hogy a képviselők nem ismerik a diákönkormányzatot mint intézményt, így annak szervezetét, működését, jogosítványait sem annak ellenére, hogy az iskola által rendelkezésünkre bocsátott diák-önkormányzati SZMSZ részletes szabályokat tartalmaz mind a működés, mind a jogosítványok vonatkozásában.

A diák-önkormányzati vezetőkkel folytatott beszélgetés során arról győződtünk meg, hogy a diákmozgalomnak ebben az intézményben nincsenek hagyományai, és a szervezet az előző évek folyamán is csak formálisan működött.

A tanulók elmondása szerint a diákönkormányzat üléseit a korábbi időszakokhoz hasonlóan az iskola igazgatója hívja össze és a napirendi pontokat is ő határozza meg, a tanulóknak önálló kezdeményezésük nincs. 

Mivel a tanulók sem egyéni, sem kollektív jogaikkal nincsenek tisztában, az iskolában az érdekérvényesítés egyetlen formájával sem találkoztunk. A diákönkormányzat szabályzata szerint a vonatkozó jogszabályokban külön nevesített véleményezési és egyetértési jogon kívül a diákönkormányzatnak az iskolai élet minden területére kiterjedő kérdésben javaslattevő jogköre van, a tanulóközösség érdekét érintő ügyekben véleményt mégis csupán akkor formál, ha az intézmény vezetése azt külön kéri.

A diákokkal való beszélgetésben többen is észrevehetetlennek minősítették a diákönkormányzatot. Nagyrészt a tanárok által kijelölt delegátusnak tekintik az osztály-diákbizottságok tagjait. Maguk sem mutattak különösebb érdeklődést az önkormányzati ügyek iránt.

A diákok nagyfokú érdektelenségét jelzi az a tény is, hogy az 1998. évben megrendezett Országos Diákparlamenten a szakközépiskola diákjait senki sem képviselte.

Vizsgálatunk során megállapítottuk, hogy az intézményben nem működik a diákmozgalom, a kollektív érdekérvényesítés szervezete, rendszere, működése kiforratlan. 
A szakközépiskolában több faliújság áll a diákok rendelkezésére, de azt a diákönkormányzat nem veszi igénybe, azokon csak az iskola vezetősége által fontosnak tartott, közérdekű információkat tartalmazó hirdetmények olvashatók. Az iskolában a diákok szerkesztésében negyedévente jelenik meg a diákok létszámához képest nagyon alacsony, mintegy kétszáz példányban az Egressy Hírmondó című iskolaújság, amelyet a tanulók ingyen kapnak.

IV. Az iskolai fegyelmi eljárások jogszerűsége

A szakközépiskolában az elmúlt két tanévben (1996/97, 1997/98.) összesen öt fegyelmi eljárás folyt. Az érintettek egyik eljárás során sem éltek felülbírálati vagy törvényességi kérelemmel. Az iskolában külön Diák Fegyelmi Bizottság (DFB) működik.

Az igazgató tájékoztatása szerint több esetben került sor fegyelmi eljáráson kívül tanulói jogviszony megszüntetésére a jelentős mértékű igazolatlan hiányzások miatt. A dokumentumok vizsgálata során megállapítottuk, hogy ezeket az eljárásokat a Rendelet előírásainak megfelelően folytatták le. Számos eljárás végződött azzal, hogy az illetékes jegyző a szülőt, illetve a gondviselőt a közoktatási törvényben meghatározott kötelezettségek megszegése szabálysértés miatt pénzbírsággal sújtotta.

Az iskolai fegyelmi eljárások megindításának okai az igazolatlan hiányzások, az okmányhamisítás, az alkoholfogyasztás, a mulasztott órák szabálytalan igazolása, illetve a tanulótárs ellen elkövetett testi sértés voltak.

Az iratok alapján megállapítottuk, hogy a fegyelmi eljárás során a törvényben előírt eljárási szabályokat csak részben tartották be. A fegyelmi eljárás megindításáról az egy hetes határidő betartásával értesítették a kiskorú szülőjét a tárgyalás helyének és időpontjának a megjelölésével. Ugyanakkor a tanuló nem kapott külön értesítést és nem tájékoztatták arról sem, hogy az eljárásban meghatalmazott is képviselheti.

A fegyelmi eljárás során az intézmény fegyelmi büntetésként alkalmazta az iskolából való eltanácsolást, a tantestületi fegyelmit, fegyelmivel az iskolából való eltanácsolást, felfüggesztett tantestületi fegyelmit, azzal a kitétellel, hogy újabb vétség esetén a tanulót tárgyalás nélkül kizárják az iskolából. A Köot. tételesen felsorolja a kiszabható fegyelmi büntetéseket. A fenti eljárások során alkalmazott fegyelmi büntetések, tekintettel arra, hogy azok a törvényi előírástól eltérőek, önkényesnek minősülnek.

Valamennyi fegyelmi eljárást 30 napon belül befejezték, de a szóban kihirdetett határozatokat csak egy esetben foglalták írásba és küldték meg a szülőnek, illetve a gondviselőnek. 
A fegyelmi tárgyaláson az iskolai diákszervezetek képviselői is jelen voltak, az eljárás során élhettek véleményezési jogukkal.

A jegyzőkönyvekből az is megállapítható, hogy jogorvoslati lehetőségükről az érdekelteket nem tájékoztatták, csak nyilatkoztatták őket arra vonatkozóan, hogy kívánnak-e fellebbezni. 

Ez az eljárás sérti a Rendeletnek azt az előírását, amely szerint az írásba foglalt fegyelmi határozat rendelkező részének a határozatot hozó szervnek, a határozat számának és tárgyának, a tanuló személyi adatainak, a fegyelmi büntetés, a büntetés időtartamának, esetleges felfüggesztésének megjelölésén túl tartalmaznia kell  a jogorvoslati eljárást megindító kérelmi jogra való utalást is.

A vizsgálat megállapítása szerint az Egressy Gábor Ipari Szakközépiskolában lefolytatott fegyelmi eljárások során a fegyelmi bizottság azzal, hogy a fegyelmi tárgyaláson hozott döntését alakszerű határozat helyett a tárgyaláson készült jegyzőkönyvekben rögzítette, megsértette mind a Köot. mind a Rendelet fegyelmi eljárásra vonatkozó kötelező előírásait. Ez az eljárás, valamint az önkényesen alkalmazott fegyelmi büntetési formák alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot idéztek elő az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve, az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében meghatározott jogorvoslathoz való jog, valamint az Alkotmány 64. §-ában biztosított panaszhoz való jog vonatkozásában.

Ajánlások az iskolában tapasztaltak alapján: 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem az Egressy Gábor Ipari Szakközépiskola igazgatóját, hogy kezdeményezze az általa vezetett oktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatának, valamint házirendjének a Köot. és a Rendelet előírásainak megfelelő módosítását. 

Indítványozom az iskola igazgatójánál, hogy az iskolában történő dohányzás általa kimunkált szabályait a Rendelet és a házirend előírásaival összevetve vizsgálja felül, és ennek alapján haladéktalanul tegye meg a szükséges intézkedéseket

Felhívom továbbá az iskola vezetőjének a figyelmét arra, hogy a fegyelmi eljárások során a jövőben tartsa be a Köot. és a Rendelet, valamint annak 5. számú mellékletében pontosan rögzített eljárási szabályokat.

A vizsgálat a többi vizsgált emberi és állampolgári jog tekintetében alkotmányos visszásságot nem tárt fel.

A szolnoki Varga Katalin Gimnázium
A vizsgálat időpontja: 1998. október 12.

I. Általános tudnivalók

A gimnázium elődjét leánylíceumként 1930-ban alapították. 1950-ben vette fel a Varga Katalin nevet, ekkor lett négy évfolyamos a gimnázium. Az iskola nevelőtestülete önállóan alakította ki az iskola fakultációs tantárgyi struktúráját és a fakultációs órák tantervét. 1977-78-ban az iskola UNESCO-kutatás helyszíne volt, majd olyan nevelési kísérletbe kezdett, amely céljául tűzte ki, hogy erősítse az autonóm személyiség fejlesztését szolgáló nevelési eljárást. A kísérletet az Országos Pedagógiai Intézet támogatta. Az önfejlesztő kísérleteket kimagasló tanulmányi, kulturális és sporteredmények, valamint a tanulók sikeres továbbtanulása is igazolta. 1986-tól a gimnázium a megye pedagógus-továbbképzését segítő bázis-iskolai megbízást kapott,  lehetőséget biztosítva arra, hogy az érdeklődő szakemberek megismerhessék a tanintézmény sajátos rendszerét.    

Az iskola helyi oktatási-képzési feladatot lát el. A gimnáziumból valamely felsőoktatási intézménybe felvételt nyert tanulók a felvételi vizsgák számához viszonyított aránya meghaladja a 80%-ot. A felsőfokú továbbtanulásra eredményesen felkészítő gimnáziumok országos rangsorában a tanintézet a negyedik helyen áll. Az iskolának 481 nappali tagozatos tanulója van. A nevelőtestületet 44 törzstanár és számos vendégtanár alkotja. Az iskola igazgatója 1985. óta irányítja az intézményt.

Az 1856-ban épült műemlék jellegű iskolaépület rekonstrukciója 1990-ben fejeződött be. Az épület új szárnyat kapott, és 6 szaktanteremmel, szertárakkal, társalgóval, 80 személyes önkiszolgáló étteremmel, közösségi rendezvényekre is alkalmas díszudvarral bővült. Az iskolában 12 tanterem és 8 kisebb terem, számos laboratórium, 2 könyvtárterem, és 1 tornaterem található.

Az iskolai oktatás kabinetrendszerben folyik, vagyis a tantermek szaktanteremként működnek. Az osztályoknak nincs saját terme, a diákok az óraközi szünet idején órarendjük szerint "vándorolnak" az épületben.

A gimnázium belső udvarán kialakított nyitott sportudvar csak a tavaszi és kora őszi időszakban használható, a hűvösebb időszakban egy külön épületben található, 200 m2 alapterületű tornateremben és egy kisebb kondicionáló teremben vannak a testnevelési órák. A heti három testnevelési óra mellett a diákok délutánonként részt vehetnek a heti 8 órában tartott tömegsport foglalkozásokon is.

Az iskolai tantermek berendezése 10-15 éves, de állapotuk jó. Valamennyi tanteremben van színes televízió, video és írásvetítő is. A padok cseréje, az osztálytermek karbantartása, felújítása a mindenkori anyagi lehetőségek függvényében folyamatosan valósul meg.

Az elhelyezési körülmények jók, az iskola felújított épülete, helyiségeinek beosztása, a tantermek kialakítása együttesen biztosítja a színvonalas, egészséges és biztonságos oktatás környezetét. 

Az iskolai könyvtár 24.000 kötetével segítséget nyújt az oktatáshoz, a tanítási időben mindig, sokszor késő délutánig nyitva tart, ezzel is lehetőséget biztosítva a diákoknak a másnapi tanórákra történő nyugodt, kényelmes és kultúrált körülmények közötti felkészülésre. 

Az iskola két számítástechnikai szaktantermében 25, a Soros - Jefferson program keretében létrehozott iskolai Diák-centrumban 2, a könyvtárban 1 modern számítógép áll a diákok rendelkezésére, amelyeken az Internet is hozzáférhető.

A költségvetési források szűkösségére való tekintettel az iskola igyekszik egyéb anyagi forrásokat felkutatni. A jelenleg 6.000.000 forint tőkével rendelkező Bánffy Katalin - Varga Katalin Alapítvány segítségével, valamint az iskola tantermeinek és tornatermének bérbeadásával  sikerül többletbevételhez jutnia. 

Említést érdemel a Vargánya Diákalapítvány is, amelyet az iskola tanárai és diákjai hoztak létre szülői támogatással. Az alapítvány céljai között szerepel az iskolai diák-közélet eseményeinek gazdagítása, az iskola kulturális és kiegészítő programjainak, és a diákprogramok, diák-kezdeményezések támogatása.

A Költségvetési törvény 3. számú mellékletében meghatározott, a központi költségvetésben elkülönített és a helyi önkormányzatnak címzett normatív állami hozzájárulásként adott pénzösszegnek azt a részét, amely évfolyamonként 150 Ft-ot tartalmaz a szülői szervezetek, 200 Ft-ot a tanulói önkormányzatok, 1200 Ft-ot az iskolai sportkör működtetéséhez az iskola ilyen címen és összegben nem kapja meg.

Az iskolában védőnőt és iskolaorvost alkalmaznak, akik a tanintézeten kívül több iskolában is ellátják az iskolaorvosi feladatokat. Rendelési idejük az iskola orvosi rendelőjének ajtajára van kifüggesztve. Ha az iskolában a rendelési időn kívül válik szükségessé az orvosi ellátás, a konkrét esettől függően döntenek, hogy a gyermekhez mentőt  hívjanak-e, vagy elegendő a szülő értesítése.

Az iskolaorvos, csakúgy mint a védőnő, rendelkezik a szükséges képesítésekkel. A tanulók kötelezően előírt szűrővizsgálata a törvényben előírt rendszerességgel megtörténik. Az iskolaorvos e vizsgálatok megállapításai alapján - ha szükséges - javasolja az érintett tanulóknak a gyógytestnevelési foglalkozások igénybevételét. A szülőket ezekről a döntésekről minden esetben értesítik és felhívják a figyelmüket arra is, hogy jogukban áll a döntést szakorvossal felülvizsgáltatni.

A testnevelési órák alól felmentett tanulók egészségi állapotát évente felülvizsgálják. A gyógytestnevelési foglalkozásokat az iskolában tartják. Ennek a speciális feladatnak az ellátására a négy testnevelő tanár mellet alkalmaznak egy szakképesített gyógytornászt is.

Az iskolában rendszeresen szervezett formában, pedagógusi felügyelet mellett működik az iskolafogászati gyógyító, illetve megelőző ellátás. A diákoknak ezen kötelező részt venni, de szülői igazolással - amennyiben a tanuló magánorvoshoz jár kezelésre - mentesíthető.

Az iskolában, a tanulmányaikban nehezen felzárkózó tanulók segítése érdekében, mellékállású férfi és női pszichológust alkalmaznak. A foglalkoztatás költségeit a Bánffy Katalin - Varga Katalin Alapítvány viseli. A pszichológusok segítségét a tanulókon kívül a pedagógusok, illetve az iskola más alkalmazottai is igénybe vehetik. Az egyéni terápián túl - igény szerint - lehetőség nyílik csoportos foglalkozások megtartására is.
A gimnázium épülete az 1856-ban épült eredeti és egy 1990-ben hozzáépített új épületszárnyból áll. A régi épület fekvéséből adódóan (szűk utcára néz) az alsó tantermek meglehetősen sötétek. Az új szárnyban elhelyezkedő tantermeknél pedig gondot okoz, hogy azok forgalmas útkereszteződésre nyílnak. A zajártalom csökkentése érdekében a termeket modern, jó hang- és hősszigetelt ablakokkal szerelték fel, de a nagyméretű és nehéz forgóablakokkal való szellőztetés a tanulók számára nemcsak balesetveszélyes, hanem akár életveszélyes is lehet. Ezért a szellőztetést a padlásra kivezetett légelszívóval oldják meg. Ez a berendezés azonban nem minden tanteremben működik. A rendszer korszerűsítése az iskola anyagi helyzete miatt nehézségekbe ütközik.

Annak ellenére, hogy az iskola épületét a közelmúltban újították fel, a belső udvarra néző falakon már fennáll a vakolatomlás veszélye.

A vizsgálat megállapítása szerint a Varga Katalin Gimnázium tanulóinak életét és testi épségét veszélyeztetik, az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében biztosított legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő joguk maradéktalan érvényesülését pedig csorbítják az oktatási intézmény épülete állagának hiányosságai.

Az óraközi szünetek 10-15 percesek. Tekintettel arra, hogy az iskola 481 tanulója közül 390 veszi igénybe - az egy helyi vállalkozó által üzemeltetett - iskolai menzát, a gyermekek folyamatos étkeztetésének biztosítása érdekében az órarendbe beiktattak egy ún. "ebédórát” is. Az iskolában a menza mellett iskolai büfé működik, amelyet ugyanaz a vállalkozó üzemeltet. 

A tanulóknak az óraközi szünetekben biztosították a szabad testmozgást, beszélgetést, jó időben az iskola udvarán is. Az iskola épületében több helyen alakítottak ki zsibongót, ahol a diákok a szünetben, illetve lyukasórán leülhetnek beszélgetni, vagy házi feladatot írni. 

Az óraközi szünetekben a tanulók nem mehetnek ki az utcára, az iskolát nem hagyhatják el. Az általános rendelkezéstől csak a szülők által írt állandó kérvénnyel, vagy esetenként az osztályfőnök engedélyével lehet eltérni. Az iskola kétszáz méteres körzetében nincs italbolt, játékterem és zenés szórakozóhely.

II. Az iskolai alapdokumentumok

1. Pedagógiai program

A gimnázium több mint negyed évszázada folyamatosan sikeres kísérleti terepe a társadalmi igényekhez igazodó és a korszerű pedagógiai törekvések vonalához tartozó tartalmi és szervezeti fejlesztéseknek. A centralizált közoktatás-irányítás éveiben kísérleti engedélyek megszerzésének útján vívta ki szakmai önállóságát és kutatóhelyekkel való kapcsolatai révén fejlesztette a nevelőtestület szakmai kompetenciáját. 

Az iskola pedagógiai programja tükrözi is ennek a fejlődésnek a folyamatosságát és máig tartó hatását. A programot a nevelőtestület 1998. februárjában hagyta jóvá a véleményezésére hivatott iskolaszék, szülői munkaközösség és diák-önkormányzati testület egyetértésével.

A program realistán és  igen tömören foglalja össze nevelési céljait, alapelveit és ifjúságképét, amelyek tükrözik a diákok személyiségének tiszteletét és azt a szemléletmódot, ami szükséges többek között ahhoz is, hogy a jogszabályokban rögzített diákjogok érvényesülése a gyakorlatban, a diákélet hétköznapjaiban is megvalósulhasson. Így például: hangsúlyozza a tanárok, diákok, szülők együttműködésének fontosságát; fontosnak tartja az eltérő adottságokhoz, képességekhez igazodó differenciált pedagógiai eszközök alkalmazását; a diákok önálló döntéshozó képességének fejlesztését és egyben a diák tévedéshez, vitatkozáshoz, kérdezéshez, javaslattételhez való jogát is pedagógiai eszköznek tekinti - éppúgy, mint a demokratikus eljárások technikájának elsajátítását, az iskolai közélet jó szinten tartását, a probléma- és konfliktuskezelési, valamint kudarctűrő képességek fejlesztését.

Ennek a pedagógiai felfogásnak sajátosan ellentmondásos tükröződése az iskola házirendje, amelynek a szervezési és működési szabályzat utalása szerint tartalmaznia kellene a törvény biztosította diákjogokat és annak érvényesítési rendjét, de nem tartalmazza. Másfelől, ellentmondást tükröz a diákönkormányzat szervezeti és működési szabályzata, amely sok tekintetben mintaszerű, hiszen ha a gyakorlat is e szerint alakulhat, az iskolai közéletben a diákönkormányzat valóságos hatótényezővé válna. 

Sajátos az a másik ellentmondás, hogy a DÖK SZMSZ két napot ad az igazgatónak, nevelőtestületnek a beterjesztett DÖK kérés, javaslat megválaszolására. Az iskola SZMSZ-ében ilyen kötelezettség az érintettek részéről nem található.

A pedagógiai program korrekten, világosan szabályozza a tanulói jogviszony, a teljesítményértékelés, a gyermek- és ifjúságvédelem, a hagyományok ápolása, az iskolahasználók státusza, valamint az átmeneti és később teljessé váló képzési rend kérdéseit.

Figyelemre méltó, hogy a program valóban nyilvános, hiszen „letétbe” helyezik többek között az iskolai, a városi, a megyei könyvtárban és az iskolai diákönkormányzatnál is.

Az iskola helyszíni vizsgálata során azt tapasztaltuk, hogy a nevelőtestület már felterjesztette a fenntartóhoz a szervezeti és működési szabályzat módosított, kiegészített változatát s készül arra, hogy ennek jóváhagyása után új házirendet is összeállít. Figyelemre méltó momentuma az iskolai életnek, hogy a diákönkormányzat az általunk eredetileg megismert, 1992-es keltezésű szervezeti és működési szabályzata elkészülte óta már két újabbat is készített az előzőek gyakorlati tapasztalatainak felhasználásával és minden bizonnyal az önkormányzat iránti diákérdeklődés folyamatos fenntartásának szándékával. 

A diákokkal való beszélgetésben felszabadult, jól tájékozott, az iskolához, hagyományaihoz és jó híréhez ragaszkodó fiatalokkal találkoztunk, akiket érdekel az iskola élete; értik és elfogadják a pedagógiai törekvéseket, és bár a tanulás e kemény követelményeket támasztó gimnáziumban igen erősen megterheli őket, találnak időt, energiát saját diák-közéletük szervezésére. 

Az országos diákparlamentre ez év tavaszán azért nem mentek el, mert egy DÖK képviselőket képző magánvállalkozás tréningjén szerintük arra trenírozták a résztvevőket, hogyan lehet "kinyírni" az iskola igazgatóját, vagy tanárát.

A fentiekhez hozzá kell tenni, hogy noha ennek az iskolának diákjai mögött is nagy számban állnak anyagi vonatkozásban hátrányos helyzetű családok, de azért a gyerekek már viszonylag jó képességeikkel, motiváltan kerülnek ide, - így hát a magas követelményeket elfogadják és nem elutasítják.

A kedvező összkép sok vonatkozásban összefüggésbe hozható azzal is, hogy az iskola több mint 25 évvel ezelőtt egy tehetséges, köztiszteletben álló igazgató vezetésével kezdte meg önálló arculatának formálását. Az ő munkáját volt helyettese folytatta és végzi már 13 éve. A nevelőtestület munkáját a fenntartó folyamatosan támogatta.

2. Szervezeti és Működési Szabályzat

A gimnázium hatályos SZMSZ-e formailag érvényes. Módosítását, figyelemmel az időközben bekövetkezett jogszabály-változásokra az iskola vezetése kezdeményezte. Az új SZMSZ tervezetének az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

3.  Házirend

A bekért házirend formai érvényessége kérdéses, a dokumentumról az iskolaszék egyetértését igazoló aláírás hiányzott. A házirendet 1998. január 6-án fogadták el.

A házirend tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályi előírások ellenére nem rendelkezik:

- az óraközi szünetek rendjéről,

- arról, hogy a véleményezési jog szempontjából mi minősül a tanulók nagyobb csoportjának,

- azokról a védő és óvó előírásokról, amelyeket a tanulóknak az iskolában való tartózkodás során meg kell tartaniuk,

- a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával kapcsolatos szabályokról,

- az iskola, az iskolához tartozó területek használatával kapcsolatos szabályokról.

Az iskolai könyvtárban a házirend mindenki számára hozzáférhető.

A házirend az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

A vizsgálat megállapítása szerint a Varga Katalin Gimnázium házirendje azzal, hogy a Köot. és a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti mind a Köot-ot mind a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy a házirend egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is

4. Diák-önkormányzati Szervezeti és Működési Szabályzat

A DÖK SZMSZ-ét a tanulóközösség az 1998. október 5-én tartott ülésén fogadta el. A dokumentum tartalmazza a diákönkormányzat elnökének és az iskola igazgatójának aláírását, valamint a nevelőtestület általi jóváhagyás dátumát.

A Szabályzat rögzíti a diákönkormányzat célját és feladatait, a delegálás, illetve a tisztségviselők megválasztásának módját, valamint a diákönkormányzat szervezeti felépítését és működését.

Nem rendelkezik azonban a döntéshozatal rendjéről, valamint arról, hogy egy javaslat mikor tekinthető a diákönkormányzat javaslatának. Nem szól az egyetértési és véleményezési jog gyakorlásának módjáról, továbbá arról sem, hogy hogyan történik a tanulók delegálása az iskolaszékbe.

A fenti hiányosságoktól eltekintve a gimnázium diákönkormányzatának szervezeti és működési szabályzata minden lényeges rendelkezést tartalmaz. 

III. A diákönkormányzat működése 

Az iskola diákjai osztályonként két főt delegálnak a küldöttgyűlésbe, amely megválasztja a diákönkormányzat vezetőit. Az operatív munkát ellátó testületet, a DÖK MAG-ot a diákönkormányzat elnöke, titkára és gazdasági felelőse alkotja. Az iskolaszékbe a diákok három tagot delegálnak, akiket szintén a küldöttgyűlés választ. Az iskolaszék évente 3-4 alkalommal ülésezik. Ülésein állandó meghívottként vesz részt az iskola igazgatója.

A küldöttgyűlést a DÖK MAG kéthetente az iskolarádión keresztül hívja össze. A küldöttgyűlés résztvevői az ülésen tárgyalt napirendi pontokat egyeztetik az osztályközösségekkel és a diákság véleményét figyelembe véve hozzák meg a diák-önkormányzati döntést. Tisztségviselők választása esetén 2/3-os többséggel, titkos szavazással, egyéb kérdésekben pedig egyszerű szótöbbséggel döntenek.

A kollektív jogok gyakorlásának módjáról a képviselők elmondták, hogy a diákönkormányzat minden esetben él a vonatkozó jogszabályok által biztosított  egyetértési és véleményezési jogával. Az érdekérvényesítés egyéb módja, így például a konfliktuskezelés, azért nem kap szerepet munkájukban, mert az egyéni vagy közösségi diákproblémák mindig gyorsan, zökkenőmentesen megoldódnak, külső beavatkozásra sem az iskola vezetője, sem a diákönkormányzat részéről nincs szükség. Ennek megfelelően a küldöttgyűlések napirendjén az aktuális kérdéseken túl a tankönyvelosztás rendjével, a csereprogramokra történő résztvevő-kiválasztás szempontjaival kapcsolatos kérdések szerepelnek.

A diákok az 1997/98-as tanévben, hagyományteremtő szándékkal Tanár-Oscar díjat alapítottak, amelyet az oktató munkája alapján a tanulóközösség adományoz az általuk leginkább elismert pedagógusnak. Az elismeréssel díjazott pedagógus automatikusan kapja meg a többletjövedelmet jelentő minőségi bérpótlékot. 

A diákönkormányzat titkára, egy végzős tanuló az iskola költségein a diák-önkormányzati vezetők számára országosan szervezett alap,- közép-, és felsőfokú képzésen is részt vett. A felkészítő tanfolyamon szerzett tapasztalatok átadására az év elején szervezett DÖK táborokban kerül sor. A küldöttek itt választják meg a DÖK MAG-ot is. 

A tábor költségeit az iskola viseli, programjai között a diákok és az általuk meghívott külső szakértők előadásai szerepelnek.

A diákönkormányzat az iskola berendezéseit, felszerelési tárgyait ingyen használhatja. A működés pénzügyi hátterét az elsőéves tanulók négy évre előre befizetett 600 forintos tagdíja, a DÖK által szervezett rendezvények (Katalin-nap, Suligála), a Vargánya Diákújság értékesítésének bevételei, a pályázatokon elnyert pénzek és külső támogatók (önkormányzati képviselők, egyéni vállalkozók) adományai biztosítják.

A diákönkormányzat vezetői az iskolai tanulóközösséget passzívnak és meglehetősen érdektelennek minősítették. Elmondásuk szerint az iskolai rendezvényeken kevés érdeklődő jelenik meg. Véleményük szerint erre a jelenségre a tanulók jelentős túlterheltsége, az erősen versenyorientált szemlélet szolgál magyarázatul.

Az iskolai Diák-centrum két számítógéppel reggel hét órától este öt óráig áll a diákok rendelkezésére. A nevelőtestület és a DÖK által működtetett centrumban a diákok számára lehetőség nyílik a házi feladat elkészítésére, az Internethez történő hozzáférésre. A gépeken egyaránt elérhető az iskola házirendje, szervezeti és működési szabályzata és pedagógiai programja.

Az iskolarádió reggeli öt perces műsorában kihirdetendő közérdekű információkat a megelőző tanítási napon délután négy óráig kell az igazgatói irodában leadni. A közlemények kéziratát a faliújságon is kifüggesztik. 

Az iskolarádió szolgáltatásait bárki igénybe veheti, adásaiban hirdethet az igazgató, a nevelőtestület, a pedagógusok, a DÖK és az iskola diákjai is. Az iskola diákújsága, a Vargánya évente háromszor-négyszer jelenik meg, amelynek példányait az iskolában sokszorosítják. Az értékesítéséből származó bevétel a diákönkormányzatot illeti meg.
A gimnáziumban számos faliújság áll a diákok rendelkezésére. A tablókon mind a diák-önkormányzat, mind az iskola vezetése által fontosnak tartott, közérdekű információkat tartalmazó hirdetmények olvashatók.

Az 1998-ban megrendezett Országos Diákparlamenten a gimnázium diákjai nem képviseltették magukat. Távolmaradásukat nem az érdektelenséggel magyarázták, hanem azzal, hogy az Országos Diákparlament megítélésük szerint nem a lényeges és aktuális problémákkal foglalkozik.

IV. Az iskolai fegyelmi eljárások jogszerűsége

A gimnáziumban az elmúlt két tanévben (1996/97, 1997/98) nem volt fegyelmi eljárás.

Az iskolában a legsúlyosabb büntetés az igazolatlan hiányzások magas száma miatt adott igazgatói megrovás volt.

Ajánlások az iskolában tapasztaltak alapján:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben indítványozom, hogy Szolnok MJ Város polgármestere kezdeményezze, a Varga Katalin Gimnázium vizsgálata során általam feltárt, az épület állagából fakadó, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot előidéző hiányosságok megszüntetését Szolnok MJ Város Közgyűlésénél.  

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem a Varga Katalin Gimnázium igazgatóját, hogy kezdeményezze az általa vezetett oktatási intézmény házirendjének a Köot. és a Rendelet előírásainak megfelelő módosítását.

A vizsgálat a többi vizsgált emberi és állampolgári jog tekintetében alkotmányos jogokkal összefüggő  visszásságot nem tárt fel.

A budaörsi Illyés Gyula Gimnázium és Közgazdasági szakközépiskola
A vizsgálat időpontja: 1998. október 19.

I. Általános tudnivalók

A középiskola jogelődjét, Budaörsi Gimnázium néven 1964-ben alapították. Az intézmény 1986-ban közgazdasági szakközépiskolai tagozattal bővült. 1988. november 1-jén vette fel az iskola Illyés Gyula nevét. A jelenlegi, 1989. januárjában átadott modern épületben 45 pedagógus 3 párhuzamos osztályban gimnáziumi, egy szakközépiskolai osztályban középiskolai, és egyelőre egy osztálykeretnyi hatosztályos képzési formában összesen 504 diákot készít fel az érettségi vizsgára. Az iskola  igazgatója az átadás óta irányítja az intézményt.

Az iskola helyi oktatási-képzési feladatot lát el. Az iskolából valamely felsőoktatási intézménybe felvételt nyert tanulók a felvételi vizsgák számához viszonyított aránya meghaladja a 40%-ot. A felsőfokú továbbtanulásra eredményesen felkészítő gimnáziumok országos rangsorában a tanintézet a huszonkettedik helyen áll. E szempont alapján, öt év átlagában, 28%-os teljesítménnyel a 43-46. helyet foglalják el. Ennél is jobb a helyzet, ha a vegyes középiskolák sorrendjét a felvételre jelentkezők nyelvvizsgáinak aránya szerint vizsgáljuk. Az 1997. évben a 3. helyen végeztek 54%-os aránnyal, míg öt év átlagában a 4. helyet foglalják el. Az idegen nyelv tanításának kiemelt fontosságot (csoportbontás, emelt óraszám) tulajdonít az iskola vezetése. A gimnázium szakközépiskolai osztályában tanulók az általános műveltség megszerzésén túl, elsajátíthatják a külkereskedelmi ügyintézői szakmát is.

A tizenkét világos, jól felszerelt tanterem mellett négy nyelvi terem, fizikai-, kémiai-, biológiai szaktanterem és két számítógépterem áll az oktatás szolgálatában.

Az iskola alapításakor évfolyamonként egy-egy gimnáziumi osztályban folyt a tanítás. 1984-ben már nyolc osztályban 217-en tanultak. Az 1998-as tanévre pedig már hatszoros túljelentkezés volt. Tekintettel arra, hogy már az iskola padlásterében is tantermeket alakítottak ki, a jelenlegi, ötszáz fő feletti tanulói létszám már csak akkor emelhető, ha az iskola új épületszárnnyal bővül. A tervek szakhatósági engedélyezése folyamatban van. A bővítéssel az iskola gyakorló irodához és további két tanteremhez jutna.

Az iskolai oktatás kabinetrendszerben folyik, a tantermek legtöbbje szaktanteremként funkcionál. Az osztályoknak nincs saját terme, a diákok az óraközi szünet idején órarendjük szerint "vándorolnak" az épületben.

Az középiskolának saját, 25 méteres uszodája, bajnoki röp- és kosárlabda mérkőzések lebonyolítására is alkalmas, megosztható tornaterme és több szabadtéri létesítménye változatos sportolási lehetőséget biztosít a diákok és a tanárok számára egyaránt.

A gimnázium külső, nyitott sportudvarán kialakított kézilabda pálya, és a salakos sportpálya csak a tavaszi és kora őszi időszakban használható, a hűvösebb időszakban egy korszerű, megosztható tornateremben és egy kisebb kondicionáló teremben vannak a testnevelési órák. A délutáni sportköri foglalkozásokon (kosár-, röplabda, úszás, atlétika) szabadon vehetnek részt a diákok. Mindezeken felül az iskola tanulói az uszodát is rendszeresen igénybe veszik, valamennyi osztálynak legalább heti egy kötelező úszásórája van.  Az uszodát a város többi iskolájának a tanulói és az óvodások is használják.

Az iskolai tantermek berendezése 10 éves, de állapotuk jó. A padok cseréje, az osztálytermek felújítása a mindenkori anyagi lehetőségek függvényében, folyamatosan történik.

Az elhelyezési körülmények jók, az iskola új épülete, helyiségeinek beosztása, a tantermek kialakítása együttesen biztosítja a színvonalas, egészséges és biztonságos oktatás környezetét. 

Az iskolai könyvtár 12. 000 kötetével segítséget nyújt az oktatáshoz. A diákok és tanáraik részére a tanítási időben mindig rendelkezésre áll. A könyvtár több hetilapra, havonta megjelenő magazinra és folyóiratra fizet elő. A tanulók nagy többsége és a tantestület tagjai rendszeres könyvtár-látogató.

Az iskola két számítástechnikai szaktantermében 20-20, az iskolai könyvtárban 10 modern számítógép áll a diákok rendelkezésére, amelyeken az Internet is hozzáférhető. A könyvtár külön helyiségében elhelyezett számítógépeket a tanulók este 8 óráig a könyvtár nyitvatartási idején túl is használhatják.

A költségvetési források szűkösségére való tekintettel az iskola igyekszik egyéb anyagi forrásokat felkutatni. A jelenleg 10.000.000 forint tőkével rendelkező, 1990-ben alapított Illyés Gyula Gimnázium Alapítvány segítségével, valamint az iskola tantermeinek és tornatermének, uszodájának bérbeadásával, különböző pályázatokon való részvétellel, illetve a Szakképzési Alap segítségével  sikerül többletbevételhez jutnia. Mindezeken túl az iskola szabadidős managert foglalkoztat egy ott tanító pedagógus személyében.

A Költségvetési törvény 3. számú mellékletében meghatározott, a központi költségvetésben elkülönített és a helyi önkormányzatnak címzett normatív állami hozzájárulásként adott pénzösszegnek azt a részét, amely évfolyamonként 150 Ft-ot tartalmaz a szülői szervezetek, 200 Ft-ot a tanulói önkormányzatok, 1200 Ft-ot az iskolai sportkör működtetéséhez az iskola ilyen címen és összegben a fenntartó önkormányzat által megemelten kapja meg.

Az iskolában alkalmaznak védőnőt és iskolaorvost, akik több iskolában is ellátják az iskolaorvosi feladatokat. Rendelési idejük az iskola orvosi rendelőjének ajtajára van kifüggesztve. A törvényben kötelezően előírt minimális szűrővizsgálatokat elvégzik, ha van rá lehetőség, akkor igyekeznek minden diákot évente ellenőrizni. Az iskolaorvos javaslatára azok a tanulók, akiknek az egészségi állapota indokolttá teszi, gyógytestnevelésre járnak. A testnevelési órák alól felmentett tanulók egészségi állapotát évente ellenőrzik. A tanulók terápiás foglalkozás keretében gyógy-úszómester által tartott foglalkozásokon is részt vehetnek. 

Az iskolában vállalkozó fog- és szemorvos rendel. Az intézmény vezetője a szakorvosokkal olyan megállapodást kötött, hogy a helyiséghasználat egyik ellentételezéseként évente egyszer szűrővizsgálatot tartanak az iskola tanulóinak. Az iskolában főállásban alkalmaznak pszichológust is, akinek szolgáltatását a tanulókon kívül a pedagógusok, illetve a szülők is igénybe vehetik. A pszichológus jelentős szerepet kap a drogmegelőzésben. A megnövekedett igényekre tekintettel a szakember minden tanítási napon elérhető az orvosi rendelőben.

Az iskola csendes, jó levegőjű, szép környezetben helyezkedik el. Az iskola berendezéseit rendszeresen karbantartják, illetve cserélik azokat. Az igazgató-helyettes tájékoztatott arról is, hogy az álmennyezetek gipszből készültek, amelyek lehullásuk esetén komoly balesetet idézhetnek elő. Az álmennyezet egyes darabjainak leszakadása már előfordult, és csak a véletlennek köszönhető, hogy nem tanteremben, vagy más olyan helyiségben, ahol diákok tartózkodtak.

A vizsgálat megállapítása szerint az Illyés Gyula Gimnázium tanulóinak az életét és testi épségét veszélyeztetik, az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében biztosított legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő joguk maradéktalan érvényesülését pedig csorbítják az oktatási intézmény álmennyezetei kivitelezésének hibái.

Az iskolában egyéb baleseti forrást nem tapasztaltunk. A tanulók egészségkárosító hatásoknak sincsenek kitéve. Biztosítják számukra a szabad testmozgást, beszélgetést, de csak az épületen belül. Az épületnek nagyon tágas aulája van, ahol padokat, asztalokat és székeket helyeztek el. A szünetekben és a lyukasórákon a tanulók igénybe vehetik a könyvtárat is. Jó időben a diákok az iskola udvarát csak akkor használhatják, ha maguk szervezik meg az ügyeletet. Az iskolában vállalkozók működtetik az iskolai menzát és a büfét.

A házirend megfelelően szabályozza az óraközi szünetek rendjét. 40 perces ebédszünetet iktattak a diákok órarendjébe. Az óraközi szünetekben a tanulók nem mehetnek ki az utcára, az iskolában ki- és beléptető kártyarendszer működik. Az iskola kétszáz méteres körzetében nem működik italbolt, játékterem és zenés szórakozóhely sem.

II. Az iskolai alapdokumentumok

1. Pedagógiai program

Egy rendkívül gyorsan fejlődő Budapest-környéki település jelentős anyagi áldozatok árán létrehozott és fenntartott vegyes típusú iskolája (gimnázium és közgazdasági szakközépiskola) kitűzte azt a célt, hogy szívós munkával felküzdje magát a nagyobb múltú, országos hírű iskolák közé. A pedagógiai program e cél szolgálatában is igen részletező, szakmai szempontból igényes és figyelemre méltóan korszerű megközelítésű, s eleget tesz a törvényes előírásoknak is. Minthogy az iskola már most is szelektálhat az odaigyekvő, s kellően motivált, illetve jóképességű diákok között, követelményeit határozottan fogalmazhatja meg. Cserében azonban igen széles választékot kínál a képzési irányok és mélységek tekintetében, igyekszik rugalmasan igazodni a helyi társadalom igényeihez. 

A program részletesen bemutatja a képzési ágakat és az ezen belüli lehetőségeket. Különös érték ezen belül is, hogy a diákok szervezett segítséget kapnak a tanulásmódszertan, az önismeret, az értékorientáció, a drámajáték, a konfliktuskezelés, a kommunikáció... stb. témakörökben - tehát az önállóvá válás tekintetében. Részletezi a program a tehetségfeltárás és gondozás pedagógiai útját is.

A program explicite csak szórványosan idézi fel a diákokat megillető jogosultságokat és ezek érvényesítésének módszerét. Az egyes fejezetek keretében azonban, ahol akár a szülők, akár a diákok, illetve szervezetük jogosultságainak érvényesítése felmerülhet, ott e jogosultságok említésre is kerülnek. A dokumentum irányultsága tehát tükrözi az együttműködő iskola szándékát mint egyfajta garanciát arra, hogy a jogok érvényesüljenek (pl. a problémák megoldására javasolják olyan ad hoc osztálybizottságok felállítását, amelynek tagja három szülő, három diák, három tanár).

Leginkább arra érdemes felfigyelni, hogy ennek az iskolának egészen sajátos diák-önkormányzati szabályzata van, "Az egyesült osztályok szövetségének alkotmánya" - szenátussal, kormánnyal, bírósággal és részletezett jogosultságokkal. Erre a szabályzatra maga az iskolai program is hivatkozik, mint olyanra, amelynek érvényessége kétségen kívüli. 

Minthogy ez az iskola minden előírást igyekszik betartani a helyi szabályozás kötelezettségei tekintetében is, így a mindennapi munka regulálását célzó dokumentumoknak óriási mennyiségével találkoztunk a vizsgálat során. (Pedagógiai program / 67. old. /; Házirend / 6. old. /; szervezeti és működési szabályzat / 21. old. /; munkaközösségi szabályzat / 2. old. /; a vezetők munkaköri leírása / 3. old. /; a könyvtár szabályzata / 10. old. /; a diákönkormányzat sz. / 9. old. /; az uszoda szabályzata / 9. old. /. Ezeken kívül van még szabályzata az iskolaszéknek, a szülői munkaközösségnek, a munka ellenőrzésének, a tűzvédelemnek, az egészségi ellátásnak, van terve az aktuális tanévnek, s a pedagógusok továbbképzésének és mindezeken felül természetesen minden tantárgynak, az osztályfőnöki munkának és minden foglalkozás, kör, sportkör tevékenységének. Mindezeken felül ott van valamennyi tantárgy NAT alapján készített tanterve. E dokumentumok egy része minden tanévben újra írandó, más részük a változó jogi szabályozás vagy a tapasztalat alapján 2-3 évenként módosul, maradék részük több éve változatlan.

2. Szervezeti és Működési Szabályzat

Az iskola SZMSZ-e formailag érvényes. A szabályzat módosítása, a jogszabályi változásokra figyelemmel, a vizsgálat időpontjában folyamatban volt. 

A rendelkezésünkre bocsátott dokumentum tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályok előírása ellenére nem rendelkezik:

- az intézményi védő-óvó előírásokról,

- az iskola vezetőinek, pedagógusainak a gyermekbalesetek megelőzése, valamint a baleset bekövetkezése során ellátandó feladatairól,

- a bombariadó esetén szükséges teendőkről,

Az SZMSZ az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

Példaértékű szerkezeti megoldás, hogy az SZMSZ mellékletét képezi a házirend és a DÖK SZMSZ, így az azokban található szabályok, amennyiben az SZMSZ csak utal ezekre, azonnal kikereshetők. Ugyancsak gyakorlatiasságra vall, hogy az SZMSZ követi a törvény szerkezetét.

A vizsgálat megállapítása szerint az Illyés Gyula Gimnázium Szervezeti és Működési Szabályzata azzal, hogy a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy az SZMSZ egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.  

3.  Házirend

A rendelkezésünkre bocsátott házirend formailag érvényes. Noha azon csak az iskola igazgatójának aláírása szerepel, a házirendhez csatolt jegyzőkönyvek alapján egyértelműen megállapítható volt, hogy a házirendet a  tanulóközösség elfogadta, és a nevelőtestület jóváhagyta. Az iskola vezetőjének tájékoztatása szerint a jelenleg érvényes házirend hatályát egy évben állapították meg, amelynek elteltével a mindennapok tapasztalatai alapján felülvizsgálják, és ha szükséges, korrigálják a szabályzatot. 

A házirend tartalmi elemzése során azonban megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályok előírásai ellenére nem rendelkezik:

- arról, hogy a véleményezési jog szempontjából mi minősül a tanulók nagyobb közösségének,

- a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával kapcsolatos szabályokról.

A házirend csak érintőlegesen tartalmaz védő és óvó előírásokat. Rögzíti, hogy a tornateremben, az edzőteremben, a szabadtéri pályákon szigorúan be kell tartani a szaktanárok előírásait, amelyeket a tanév első tanóráján minden tanulóval ismertetnek. A tanulók a tudomásulvételt aláírásukkal igazolják. 

A házirendnek a tanulói jogok gyakorlásával kapcsolatos szabályai hiányosak, a szabályzat dominánsan a tanulói kötelességeket és azok teljesítésének módját rögzíti. 

A házirend egy példányát a tanév elején minden diák megkapja, és annak egy példányát valamennyi tanteremben kifüggesztik.

A házirend szerint: "a tanulók saját kerékpáron, motorkerékpáron vagy gépkocsin csak szülői beleegyezéssel mehetnek az iskolába, amelyet írásban az osztályfőnököknek kell leadni. A házirend előírja azt is, hogy az iskolába való beérkezéshez a tanulók lehetőleg a tömegközlekedés járműveit vegyék igénybe. A járműveken az iskola tanulóihoz méltóan, udvariasan viselkedjenek, a gyalogosforgalomban tartsák be a közlekedési szabályokat. A szabályok megsértéséért - az Alkotmánybíróság egyetértésével - iskolai fegyelmi eljárás is kezdeményezhető. Vitás esetekben az iskolaszék a fellebbező fórum.". 

A házirendnek a diákok iskolába történő utazásával, a tömegközlekedési eszközökön tanúsítandó viselkedésével, valamint a tanulók iskolán kívüli magatartásával összefüggő szabályaival kapcsolatban megállapítottuk, hogy ezek a rendelkezések törvénysértőek, mert szabályozási hatáskör hiányában születtek. Aggasztónak tartjuk továbbá, hogy a házirend az igazolatlan mulasztások szankciójaként az iskola által előírt félévi illetve év végi belső vizsga tantárgyainak számát növeli. Álláspontunk szerint az iskolai számonkérés és osztályozás célja csak és kizárólag a tanuló teljesítményének értékelése lehet, nem szolgálhat fegyelmi eszközként.

A házirend sérti a Rendelet előírásait is, mert a tanuló távolmaradásának, mulasztásának igazolására vonatkozó rendelkezéseivel olyan kérdéskört szabályoz amelyet a Rendelet alapján a nevelési-oktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatának kell tartalmaznia.  

A vizsgálat megállapítása szerint az Illyés Gyula Gimnázium házirendje azzal, hogy a Köot. és a Rendelet kötelezése ellenére nem, vagy nem teljes körűen szabályozza az abban előírt kérdésköröket, jogszabályi felhatalmazás nélkül ír elő kötelező magatartási szabályokat, valamint azzal, hogy az igazolatlan mulasztásokhoz vizsgakötelezettséget fűz, sérti mind a Köot-ot mind a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy a házirend egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.

4. Diák-önkormányzati Szervezeti és Működési Szabályzat

Az iskolában nem DÖK működik, hanem Egyesült Osztályok Szövetsége (EGYOSZ).

A tanulók jogai körében az EGYOSZ Alkotmány a törvényben meghatározottakon felül biztosítja a vállalkozási jogot, ami azt jelenti, hogy az iskola területén a diákok szabadon folytathatnak vállalkozási tevékenységet.

A rendelkezésünkre bocsátott EGYOSZ Alkotmány tartalmazza a jog- és érdekérvényesítés eszközrendszerét, részletszabályait és az EGYOSZ szervezeti felépítését is.

III. A diákönkormányzat működése 

A középiskolában a tanárok kezdeményezésére, jelentős agitatív tevékenységük nyomán indult meg a diákmozgalom. Az az ötlet is tőlük ered, amely szerint az iskola diákönkormányzatának szervezeti felépítése az Amerikai Egyesült Államok államszervezetének felépítését modellezze. 

A diákság a kezdeti segítséget elfogadta és a javaslatnak megfelelően az oktatási intézményben a diákönkormányzat megalakulása óta EGYOSZ-ként működik. 

Az EGYOSZ törvényhozó szerve a szenátus, amelynek elnöke a diákönkormányzat alelnöke, tagjai az osztályok által delegált szenátorok és alszenátorok. A testületben szavazati joggal csak a szenátorok rendelkeznek. A szenátus feladata a belső szabályzatok megalkotásán kívül az adminisztratív teendők ellátása, így minden évben megszervezi az Illyés napokat és véleményezi az iskolai dokumentumokat, a házirendet és a szervezeti és működési szabályzatot. 

A testület havonta egyszer ülésezik, a levezető elnök feladatait a diákmozgalmat segítő pedagógus látja el. Az osztályok és a szenátus között a szenátorok tartják a kapcsolatot, a véleményezési jog gyakorlása során is ők tájékoztatják az osztályközösségeket a vitaanyagok tartalmáról. A szenátus az ülésen összegzi a tanulói véleményeket, javaslatokat és a tanácskozás után a tanulóközösség nevében hozza meg döntését.

Az EGYOSZ kormány elnöke a diákönkormányzat elnöke, akit az iskola tanulói közvetlenül választanak. Jelölt lehet az első éves diákok kivételével a középiskola bármely tanulója, az alelnöki posztra utolsó éves diák nem jelölhető.  

Az iskolai bíróság feladata a működés törvényességének ellenőrzése. A vizsgálat alkalmával azonban ez a szervezet - a korábban delegált tagok tanulói jogviszonyának megszűnése miatt - nem funkcionált.

Az elnök képviseli a diákönkormányzatot a nevelőtestület és az igazgató, valamint külső szervek előtt. Az elnök kormányát saját belátása szerint maga alakítja. A kormány állandó tagjai a pénzügyminiszter, a művelődési miniszter és a sajtóminiszter. A kormánynak jelenleg külügyminiszter tagja is van, aki koordinálja a Páneurópai és a History Nemzetközi Projektek iskolai feladatait, programjait, illetve képviseli az iskola diákszervezetét a Pest Megyei Diákönkormányzatok Hálózatában. Az EGYOSZ tagjai többször vettek részt diákvezető képzésen, többek között a Pest Megyei Diákönkormányzatok Hálózata és az Állampolgári Tanulmányok Központja szervezésében.

Az intézmény vezetője minden hónap első keddjén az iskola aulájában diákgyűlést tart. E fórumon az igazgatói dicséretek, elismerések mellett tájékoztatják a tanulókat az iskolai rendezvények időpontjáról, a diákok számára meghirdetett pályázatok feltételeiről és egyéb, a tanulók illetve a nevelőtestület által fontosnak minősített közérdekű információkról.

Az EGYOSZ önálló vagyonnal nem rendelkezik, az iskola helyiségeit, berendezéseit, felszerelési tárgyait térítés nélkül használhatja. 

A havonta egyszer tartott iskolai rendezvényeket mindig más osztály szervezi és a bevétel is a szervezőket illeti. Az EGYOSZ 1998/99-es tanévben határozta el, hogy évente két iskolai rendezvényt maga bonyolít és ezek bevételeivel szabadon rendelkezik. 

Az iskola saját stúdiójából egyidejűleg több műsort is lehet sugározni a zárt láncú televízió hálózaton keresztül. Az intézményben működik iskolarádió is, amely a szünetekben zenét sugároz, illetve közérdekű információkkal látja el a diákokat. Adásaiban hirdethet bárki, így a diákönkormányzat is. Az iskolai faliújságot tematikai egységekre bontották, így külön hirdetési felülete van az EGYOSZ-nak, amelyen kifüggesztik az ülések időpontját és napirendjét is. A faliújságra kerülő hirdetmények kifüggesztését az EGYOSZ elnöke engedélyezi.  

Az iskola diákújságát, a Közérzeti Szemlét (KÖZÉRT) a diákok szerkesztik, annak példányai az aktuális szerkesztőbizottság aktivitásától függően, általában negyedévenként jelennek meg. Az értékesítéséből származó bevétel az újságot illeti meg.

Az EGYOSZ feladatkörében érdekérvényesítési feladatot nem lát el. Vezetői úgy látják, hogy a személyes konfliktusokat az érintettek rendezik,  beavatkozást az igazgató vagy a diákönkormányzat részéről mindeddig senki sem igényelt.

Az elmúlt két tanévben az iskolában egy fegyelmi eljárás folyt, a vizsgálatban részt vett a diákönkormányzat elnöke, aki a büntetés módjára is javaslatot tett. A fegyelmi bizottság döntése a diákok javaslatával egybehangzó volt. 

Az iskolaszék munkájában az EGYOSZ elnök által kijelölt diákok vesznek részt, de csak azokon az üléseken jelennek meg, amelynek napirendjén a tanulók helyzetét, jogait érintő téma is szerepel.

Az 1998. évben megrendezett Országos Diákparlamenten a középiskola diákjai képviseltették magukat.

A diákokkal folytatott beszélgetés során olyan tanulókkal találkoztunk, akik tájékozottak iskolájuk dolgaiban, ismerik diákvezetőiket, sajátos diákönkormányzatuk felépítését, működését, színesnek és mozgalmasnak tartják az iskola diákéletét, és kielégítőnek az őket érintő kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatást. 

A diákok körében népszerű a diákönkormányzat munkáját segítő igazgatóhelyettes, aki nem választás útján, hanem munkaköri feladataként segíti a diákmozgalmat. 

A tanulók helyeslik, hogy az iskola pszichológust alkalmaz. Alkalmas a csoportos önismereti tréningek levezetésére, tanulás-módszertani problémák megbeszélésére és az egyéni gondok megtárgyalására is. Az a gyakorlat azonban már kevésbé tetszik nekik, hogy egy-egy tanár a neki problémát okozó tanulót valamiféle magatartási korrekció reményében a pszichológushoz utasítja.

A diákok igen szigorúnak tartják a Házirend késések, hiányzások kezelésével kapcsolatos szabályait és azt, hogy az e téren elmarasztalható tanulókat bizonyos esetekben a rendszeresített belső vizsgákon túli vizsgára vagy vizsgákra utasíthatják. Panasz tárgya volt az is, hogy az iskolai házirend az iskolán kívüli magatartás hibáit is szankcionálással fenyegeti. 
 
Az egészségkárosító szokások elleni kemény küzdelem szigorúságát mindamellett megértéssel is fogadják, mert még él bennük egy drogtúladagolásban meghalt diáktársuk emléke.

IV. Az iskolai fegyelmi eljárások jogszerűsége

A tanintézetben az elmúlt két tanévben (1996/97, 1997/98.) összesen egy fegyelmi eljárás volt, amelyben az érintettek felülbírálati kérelemmel éltek. 

A rendelkezésünkre bocsátott dokumentumok alapján megállapítottuk, hogy a fegyelmi eljárással érintett tanulónak dolgozatot kellet volna írnia, és mivel a függvénytáblázatát otthon felejtette, arra való hivatkozással, hogy abban fontos tétel levezetése szerepel, haza akart menni érte. 

Ezt az osztályfőnöke nem engedélyezte, és a "puskázás" lehetőségének a kizárása érdekében azt javasolta, hogy kérje el valakitől a neki hiányzó függvénytáblázatot. A tanuló ragaszkodott eredeti elképzeléséhez, és a tanár engedélye nélkül indulatosan, az ajtót maga után becsapva elhagyta a tantermet.

A fegyelmi eljárás a vonatkozó jogszabályok előírásainak megfelelő keretek között zajlott. A fegyelmi eljárás során fegyelmi büntetést szabtak ki és a tanulót másik iskolába helyezték át. A fegyelmi határozat megfelelt a törvényben előírt alaki kellékeknek, abban utaltak a jogorvoslat lehetőségére is, amellyel az érintettek a törvényes határidőn belül, ügyvéd közreműködésével éltek. A fegyelmi eljárás során beszerezték a diákönkormányzat véleményét is.

A fellebbezés folytán eljáró jegyző megvizsgálta a fegyelmi eljárást és megállapította, hogy azt az iskola a vonatkozó jogszabályok előírásainak megfelelően folytatta le. A fegyelmi határozatot annyiban módosította, hogy a fegyelmi büntetés végrehajtását 6 hónapra felfüggesztette. Az érintett tanuló jelenleg is az iskolába jár.

Ajánlások az iskolában tapasztaltak alapján:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben indítványozom, hogy Budaörs Város polgármestere kezdeményezze az Illyés Gyula Gimnázium vizsgálata során általam feltárt, az épület tantermei álmennyezeteinek állapotából fakadó, alkotmányos joggal összefüggő visszásság megszüntetését Budaörs Város Önkormányzatának Képviselő-testületénél.  

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem az Illyés Gyula Gimnázium igazgatóját, hogy kezdeményezze az általa vezetett oktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatának valamint házirendjének a Köot. és a Rendelet előírásainak megfelelő módosítását.

A vizsgálat a többi vizsgált emberi és állampolgári jog tekintetében alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem tárt fel.

A békéscsabai Trefort Ágoston Villamos- és Fémipari Szakképző Iskola
A vizsgálat időpontja: 1998. október 26.

I. Általános tudnivalók

A Trefort Ágoston Villamos- és Fémipari Szakképző Iskola Békés megye nagy múltú és egyben legnagyobb szakképző intézménye. Jogutódja a több mint 100 éve alapított békéscsabai tanonciskolának. Az iskola profilja a fém- és villamosiparhoz kapcsolódik. 

Az iskolában 1200 nappali tagozatos és 530 esti-levelező tagozatos tanuló folytatja  tanulmányait. A tantestületet 90 pedagógus és 12 óraadó tanár alkotja. Az iskola jelenlegi vezetője 1991. óta irányítja az intézményt.

A tanintézetben az ipar egyre magasabb követelményeit kívánják kielégíteni jól képzett szakmunkásokkal, szakközépiskolát végzett szakemberekkel és technikusokkal, ezért folyamatos fejlesztéssel, korszerű szaktantermi és tanműhelyi háttérrel segítik a biztos szakmai tudás megszerzését. Különösen büszkék az elektronikai, erősáramú mérőtermekre, szak-műhelyekre, az autóvillamossági szaktanteremre, az autódiagnosztikai, a CNC forgácsoló-, hegesztő-, és szerszámkészítő műhelyeikre.

Megítélésük szerint egyre több szakmában fontos, hogy a szakemberek megfelelő számítástechnikai ismeretekkel is rendelkezzenek. Ennek elősegítésére három korszerűen felszerelt számítógépterem 51 modern számítógéppel áll a diákok rendelkezésére.

Az iskola az 1993/94-es tanévben három világbanki tantervre épülő osztályt indított (105 fővel). Ezek irányultsága megoszlott. Egy osztály (35 fő) nyelvi irányultságú, egy osztály (35 fő), informatikai irányultságú, egy osztály (35 fő) pedig általános tantervű (normál) volt.

A képzés célja, hogy a nemzetközileg is elismert minősítéseknek megfelelő, korszerű általános műveltséget és elektronikai-elektrotechnikai szakmai alapismereteket nyújtson. A képzés első négy évében a tanulók megszerzik az összes olyan elektronikai ismeretet, amelyek egyaránt alkalmazhatóak a szórakoztató elektronika, a számítógép-technika, az ipari-elektronika, az autóelektronika és a távközlés-technika területén.

Az iskolában az érettségi vizsgát követően a tanulók ipari elektronikai technikus és elektrotechnikai technikus képesítést szereznek. Az intézményben szerezhető további szakmai képesítések az elektronikai műszerész, a számítástechnikai műszerész, a televízió és videotechnikai műszerész, a távközlési műszerész, az ügyvitel-technikai műszerész, az autóelektronikai műszerész, a villanyszerelő, a szellőző- klímaberendezés szerelő és a felvonószerelő.

Mindezeken túl, az iskola az 1994/95-ös tanévben négyéves szakmunkás képzést is indított. Az iskolában középiskolai képzés folyik az általános iskolai végzettséggel rendelkezők részére, a szakmunkás bizonyítvánnyal rendelkezők részére pedig érettségire felkészítő tanfolyamokat szerveznek.

A tanulók közül sokan sikeresen kezdték meg szakmai pályafutásukat a munkaerő piacon, vagy tanultak tovább egyetemen, főiskolán, illetve az iskolában (érettségi, technikusi szak, újabb szakma) tudásuk továbbfejlesztése céljából.

A tanintézetben 35 tanterem, 18 műhelyterem, ezen belül több mérőterem, egy-egy kémiai és fizikai szaktanterem, három számítógépterem, egy angol és egy német nyelvi terem, valamint egy 392 m2 alapterületű tornaterem található.

A főépület 1971-ben épült, amelyet 1979-ben új szárnnyal egészítettek ki. Tekintettel a megnövekedett képzési igényekre, a szakképző iskola további 7 tantermet használ egy belvárosi általános iskolában. A jelenlegi, ezerkétszáz fő feletti tanulói létszám azonban már csak akkor emelhető, ha az iskola új épületszárnnyal bővül. A terveket most készítik. A tanműhelyek fölé tervezett emeletráépítéssel az iskola további nyolc tanteremhez jutna.

A tanintézet zárt, belső udvarán két aszfaltozott sportpálya és egy futball pálya található. Mindezeken kívül, a sportolni vágyók számára létesült egy kondicionáló terem is. Az esős, hűvösebb napokon, illetve a téli időszakban a testnevelési órákat a tornateremben és a városi uszodában tartják.

Az iskola a szabadidő tartalmas eltöltéséhez a lehetőségek egész sorát kínálja. Gazdag könyvállományú, videótárral és olvasóteremmel rendelkező, huszonegyezer kötetes könyvtár, diáksportkör, rádióamatőr -, nyelvi -, és szakmai klubok állnak a tanulók rendelkezésére.

Tekintettel a helyszűkére és a magas tanuló létszámra, az osztályoknak nincs külön tanterme. A speciális tantárgyak oktatása és a gyakorlati oktatás a kijelölt szaktantermekben, illetve az iskola tanműhelyeiben folyik.

Az iskola költségvetési forrásainak bővítését szolgálja az intézmény tanárai által alapított, a Színvonalas Szakképzésért Alapítvány és a Trefort Ágoston Alapítvány, amelyek 1998-ban összesen mintegy 3. 000. 000,- Ft tőkéjük kamataiból tudták támogatni az iskolát. E támogatási formán túl az iskola tantermeinek és tornatermének eseti bérbeadásával, különböző pályázatokon való részvétellel, tanfolyamszervezéssel, a tanműhelyeiben folytatott termelő-tevékenységgel, valamint a Szakképzési Alap révén kísérel meg többletbevételhez jutni.

A Költségvetési törvény 3. számú mellékletében meghatározott, a központi költségvetésben elkülönített és a helyi önkormányzatnak címzett normatív állami hozzájárulásként adott pénzösszegnek azt a részét, amely évfolyamonként 150 Ft-ot tartalmaz a szülői szervezetek, 200 Ft-ot a tanulói önkormányzatok, 1200 Ft-ot az iskolai sportkör működtetéséhez az iskola ilyen címen nem kapja meg, de az igazgató tájékoztatása szerint az intézménynek likviditási problémái nincsenek. 

Az iskolában alkalmaznak védőnőt és főfoglalkozású iskolaorvost is. Rendelési idejüket az iskola orvosi rendelőjének ajtajára, valamint plakátokra függesztették ki. Az iskolaorvosnak belgyógyász képesítése van, és rendelkezik a szükséges szakvizsgákkal is. A védőnő főiskolai végzettségű. 

Az iskolában, az intézmény saját fogorvosi rendelőjében rendszeres, szervezett formában folyik az iskolafogászati gyógyító, illetve megelőző ellátás. A tanulók időszakos orvosi szűrővizsgálata a törvényi előírásoknak megfelelően történik.

Az iskolában külön gyógy-testnevelési foglalkozás nincs, de azok a tanulók, akiknek az orvos az általa végzett szűrővizsgálatok eredményei alapján javasolja, az iskola szomszédságában lévő kórházba járnak gyógytornára. A tornán való részvételt ellenőrzik, az érintett diákok egészségi állapotát évente felülvizsgálják.

Az iskola berendezéseit az anyagi lehetőségeik szerint folyamatosan cserélik. A berendezések állapotát félévente, a műszaki igazgató-helyettes vezetésével ellenőrzik. Az intézmény helyiségeit szintén az anyagi lehetőségeik szerint folyamatosan újítják fel. A kisebb javításokat az egyik tanár rendszeresen elvégzi. 

A diákok nincsenek kitéve környezeti ártalomnak, mivel az iskola csendes környezetben helyezkedik el. A tanulóknak jó időben az iskola udvarán is lehetőségük van a szabad testmozgásra, beszélgetésre.

Az iskolában a fenntartó önkormányzat által üzemeltetett étkezde és magánvállalkozó által működtetett iskolai büfé működik. Az iskola büféjében szabadon vásárolható dohányáru. Az óraközi szünetek 5-10 percesek, két 15 perces szünet biztosítja a tízórai elfogyasztásának idejét, valamint ebédidőben egy 20 perces ebédszünetet iktattak a tanulók napirendjébe. 

Az óraközi szünetekben a tanulók kimehetnek az utcára, mert a kilépés jelenleg nem ellenőrizhető. Az épülő új portál és porta azonban már biztosítani tudja a be- és kilépés ellenőrzését. Az iskola kétszáz méteres körzetében nem működik dohány-, illetve italbolt, játékterem és zenés szórakozóhely sem.

Annak ellenére, hogy a tanintézetben 18 éven felüliek is folytatnak tanulmányokat, aggasztónak tartjuk, hogy az iskolai büféjében szabadon vásárolható dohányáru. A Rendelet 6. §-ának (9) bekezdése ugyanis tiltja a nevelési-oktatási intézményben, továbbá a nevelési-oktatási intézményen kívül a gyermekek, tanulók részére szervezett rendezvényeken a szervezetre káros élvezeti cikkek árusítását és fogyasztását.

II. Az iskolai alapdokumentumok

1. Pedagógiai program

Az a dokumentum, amelyet az iskola nevelőtestülete 1998. februárjában, a fenntartó önkormányzat 1998. áprilisában jóváhagyott pedagógiai programként, tulajdonképpen nem pedagógiai program.

A dokumentum részletezi az iskola által végzett szakmai képzés irányait és időkereteit, továbbá a nevelőtestület által elvégzendő feladatokat az általános és szakképzés terén, tartalmazza ezen kívül a tanulók értékelésének, elismerésének és elmarasztalásának eljárását.

A szövegből azonban semmi sem tudható meg a munkát meghatározó pedagógiai elvekről, az iskola emberképéről, a pedagógiai magatartás jellemzőiről, a szélesebb értelemben vett embernevelés sarkalatos kiindulópontjairól. Nem találhatók benne sem általánosabban megfogalmazott, sem pedig operacionalizált célok.

Mindezektől el lehetne tekinteni egy pedagógiai program esetén is, ha volna olyan fejezete a dokumentumnak, amely alaposabb vizsgálatok és rendszerezett tapasztalatok alapján képet adna arról, milyen állapotú, helyzetű, tudatvilágú az az ifjúsági réteg, amely ebben az iskolában és kollégiumban tanul és nevelődik. Mekkora az a réteg, amely szociális, morális szempontból különös figyelmet érdemel, a deviancia milyen formáival kell megküzdeniük, mennyire támaszkodhatnak a szülői ház támogatására, vagy a diákok együttműködésre hajlandó rétegére. Milyenek a visszajelzések a végzett diákok munkahelyi beilleszkedéséről, s van-e olyan mechanizmus az iskolában, amely a képzési programba visszavezeti a munka világának jelzéseit.

A program azonban sem érdemi célmegjelöléseket, sem nevelésszociológiai szempontból értékelhető megállapításokat nem tesz.

Vizsgálatunk szempontjából feltűnő ellentmondásban van az iskola pedagógiai programjának pedagógia-nélküliségével az iskola házirendjének és diák-önkormányzati szervezeti és működési szabályzatának modern pedagógiai felfogást tükröző megfogalmazása. 

Az eddig vizsgált iskolák egyikében sem lehetett felfedezni a házirendek diákjogokkal foglalkozó részének ilyen részletezését, azt pedig még kevésbé, hogy deklarálják bennük a személyiség és emberi méltóság tiszteletben tartásához való jogot, a védelmet a fizikai, lelki erőszakkal szemben, a jogot a diák becsületének, jó hírnevének védelmére, jogát a megbélyegző, gúnyolódó, megalázó minősítésekkel szemben. 
Általános tapasztalat, hogy a házirendek alig szólnak a jogokról, de tele vannak a kötelezettségek felsorolásával, s ha szólnak is a jogokról, csak a közoktatási törvény 11. §-ban felsorolt speciális diákjogokat említik, a 10. § általánosabb emberi jogait - mint zavaró és a hagyományos pedagógiai gondolkodásba nem illő tényezőket - elhagyják.

Éppen ezért igen figyelemre méltó az iskola diákönkormányzatának szervezeti és működési szabályzata, amely részletezi, miként kívánja a DÖK segíteni az iskola munkáját és védeni a diákokat megillető jogokat, ezek érvényesítését.

Az iskolában tett látogatás során az igazgató kifejtette azokat a közoktatás-politikai, pedagógiai megfontolásokat, amelyek az iskola gyakorlati fejlesztését, működését mozgatják, s amelyek egy pedagógiai programba valók, de azt is kifejtette, nem látták szükségesnek, hogy a jogszabályokban előírt, roppant tömegű írásos dokumentumhalmazt evidensnek tűnő elvek leírásával gyarapítsák.

A megkérdezett diákok tudtak ugyan bizonyos diákjogokról és önkormányzatuk tevékenységéről, de nagyobb érdeklődést a kérdések iránt nem mutattak. Testi fenyítésről vagy feltűnő megalázásról nem tudtak, de volt panaszuk egy-két tanár gúnyolódó, lenéző hangnemére - legfőképp arra, hogy vannak elviselhetetlen munkanapjaik, akad olyan nap, amikor 8, sőt 9 "elméleti" (tehát nem munkahelyi gyakorlattal töltött) órájuk van. Órarend tervezési hibának látják, hogy egy-egy napon csak kettős, sőt hármas tanóráik vannak, s a szüneteket a tanárok gyakran önkényesen értelmezik. Ilyen természetű panaszaik orvoslásában nem bíznak. A diákmozgalmat segítő tanárt rátermett pedagógusnak tartják - bár őt inkább "kapták" az iskolavezetéstől, mintsem ők kérték volna fel. Értékelik az iskola kezdeményezését arra vonatkozóan, hogy a már végzett szakmunkás fiatalok számára nappali (2 éves) képzés keretében lehetőséget teremt az érettségi megszerzésére. 

A diákélet értékes részének látják a város diákságának részvételével évente rendezett garabonciás napokat (a diákpolgármester választást, kulturális programokat) és jónak tartották a már megszűnt városi diáklapot. Ez utóbbi három évi működés után a városi önkormányzat támogatásának hiányában múlt ki (a szervező tanár és vállalkozó már nem bírta elviselni a közömbösséget).

Ez a szakképző intézmény - a többihez hasonlóan - minden energiáját a képzési irányok megújítására, a feltételek megteremtésére, a szakképzett munkaerő megtartására és pótlására fordítja. Pezsgőbb diákélet fellendítése, a valóságos diák közélet ösztönzése már kevesebb figyelmet kap, de fáradt diákkal nehezen is menne. A diákjogok ebben az iskolában nem csorbulnak, de igazában nem is bontakoznak ki.

2. Szervezeti és Működési Szabályzat

Az iskola 1998. augusztus 31-én keltezett SZMSZ-e formailag érvényes.

Az SZMSZ tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályok előírásai ellenére nem rendelkezik:

- a diákönkormányzat működéséhez szükséges feltételekről (helyiségek, berendezések használata, költségvetési támogatás biztosítása). 

Az SZMSZ az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

A vizsgálat megállapítása szerint a Trefort Ágoston Villamos- és Fémipari Szakképző Iskola Szervezeti és Működési Szabályzata azzal, hogy a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdéskört, sérti a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy az SZMSZ egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.  

3.  Házirend

A formailag érvényes házirend 1998. március 13-i keltezésű.

A bekért dokumentum tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályok előírásai ellenére nem rendelkezik:

- arról, hogy véleményezési jog szempontjából mi minősül a tanulók nagyobb közösségének, 

- a tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával kapcsolatos szabályokról.

Az osztályfőnökök az első osztályfőnöki órán a tanulókkal, a tanév első szülői értekezletén pedig a szülőkkel ismertetik a házirendet. 

A házirend általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

A vizsgálat megállapítása szerint a Trefort Ágoston Villamos- és Fémipari Szakképző Iskola házirendje azzal, hogy a Köot. és a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az azokban előírt kérdésköröket, sérti mind a Köot-ot mind a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy a házirend egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.

4. Diák-önkormányzati Szervezeti és Működési Szabályzat

A diákönkormányzat 1997. október 22-én keltezett Szervezeti és Működési Szabályzata formailag érvényes.

A szabályzat  tartalmazza a DÖK szervezeti felépítését, a tanulói érdekképviselet, a tisztségviselők megválasztásának módját, a véleményezési, javaslattételi, egyetértési jog gyakorlásának szabályait, a rendelkezésére álló anyagi eszközök felhasználásának jogát és a támogatás lehetséges formáit.

III. A diákönkormányzat működése 

A középiskolában tanévenként két alkalommal ülésezik a diákok nagy közgyűlése, amelybe az osztályok öt főt delegálnak. Napirendjén szerepel az Iskolai Diákbizottság éves tervének megtárgyalása, az iskolai dokumentáció, a házirend, valamint a szervezeti és működési szabályzat véleményezése, továbbá az Igazlátó napon a diákok által az igazgatóság elé terjesztett problémák megválaszolása.

Az Iskolai Diákbizottság minden hónap első szerdáján ülésezik, de rendkívüli esetben az ok megjelölésével azt az IDB bármely tagja összehívhatja. Az IDB tagság önkéntes. Az elnököt a jelöltek közül a nagy közgyűlés választja meg.

Az IDB feladata többnyire a diákprogramok (Gólyabál, Garabonciás napok, Iskolanap) megszervezése, valamint a nagy közgyűlés elé kerülő iskolai szabályzatok előzetes tárgyalása, jóváhagyása. Érdekképviseleti tevékenységet a diákok körében felmerülő igények hiánya miatt nem lát el. Az érintettek az iskola vezetése, a pedagógusok és a tanulók között felmerülő konfliktusokat rövid úton, az IDB közbenjárása nélkül rendezik.

Érdekképviseleti feladatokat az iskolai diákönkormányzat helyett inkább a békéscsabai D-Pont Diáktanácsadó Szolgálat lát el, de az a középiskolát érintő üggyel - a DÖK vezetők tudomása szerint - mindeddig nem foglalkozott.

Az IDB vezetői az iskola diákjait passzívnak találják, a rendezvényeken a tanulók nagy számban jelennek meg ugyan, de a diákmozgalom szervezésében kevés, tíz-tizenöt érdeklődő tanuló kivételével már nem vesznek részt. 

A diákönkormányzatnak elkülönített pénze nincs, működését egy 1995-ben létrehozott iskolai alapítvány finanszírozza, illetve a diákok pályázati úton szereznek anyagi támogatást a működéshez. Az IDB számára biztosított a teremhasználat, valamint az iskola berendezéseinek és felszereléseinek térítésmentes használata.

Az iskolában nem működik sem iskolarádió, sem iskolaújság.  A DÖK hirdetményei az iskolai faliújságon kapnak helyet, illetve a diákoknak bármely tanórán lehetőségük van társaikat röviden tájékoztatni a DÖK híreiről.

A városban ifjúsági referens és városi diákönkormányzat is működik, az utóbbinak hasonló a feladata, mint az iskolai diákönkormányzatnak: városi szinten programokat szervez a diákok, valamint képzéseket a DÖK vezetők részére.

Az iskolai osztályok az őket érintő aktuális kérdésekkel, problémákkal közvetlenül is fordulhatnak az iskola vezetéséhez. Felvetéseiket egy formanyomtatványon, az Igazlátó Lapon terjesztik elő. A panaszok összegzése után az Igazlátó Napon az iskola igazgatója az azonnal megválaszolható kérdésekre szóban, egyéb esetben írásban ad választ a hozzá fordulóknak. A diákelnök által bemutatott lapokon a leggyakrabban előforduló kérés az iskolarádió újbóli beindítása volt, továbbá, hogy a tornatermi öltözők zsúfoltságát szüntessék meg.

Az iskola diákjai képviseltették magukat az 1998. évben megrendezett Országos Diákparlamenten.

IV. Az iskolai fegyelmi eljárások jogszerűsége

I. Fegyelmi ügyek elemzése

A tanintézetben az elmúlt két tanévben (1996/97, 1997/98.) összesen 32 fegyelmi eljárást folytattak le. Az érintettek egyetlen esetben sem éltek felülbírálati vagy törvényességi kérelemmel. Az iskolában - tekintettel a tantestület nagy létszámára - külön Fegyelmi Bizottság működik.

A legtöbb fegyelmi ügy az igazolatlan hiányzásokból adódott. A vizsgált fegyelmi ügyek között az igazolatlan hiányzásokon túlmenően két esetben indult fegyelmi eljárás a házirend megsértése miatt. Ezek okai, hogy a tanulók nem követték tanáraiknak a tanórák rendjével kapcsolatos utasításait, sőt az egyik esetben a diák megfenyegette tanárát.

A dokumentumokból megállapítottuk, hogy a fegyelmi eljárások során a törvényben előírt eljárási szabályokat nem tartották be, illetve az eljárási cselekmények nincsenek teljeskörűen dokumentálva. Így a vizsgált anyagokból nem állt módunkban megállapítani azt, hogy a fegyelmi eljárás megindításáról értesítették-e a tanuló szülőjét, továbbá, hogy a tanuló kapott-e külön értesítést azzal a tájékoztatással, hogy őt az eljárásban meghatalmazott is képviselheti. A fegyelmi tárgyalásokat a két, házirend megszegésével kapcsolatos eljárás kivételével nem jegyzőkönyvezték.

Valamennyi eljárás fegyelmi büntetés kiszabásával zárult. Az ügyek többségében hat hónapra felfüggesztett, "eltiltás az adott iskolában a tanév folytatásától" fegyelmi büntetést szabtak ki. Három esetben alkalmaztak büntetésként végleges eltiltást, mert az érintett tanulóknak a felfüggesztés ideje alatt újabb igazolatlan hiányzásai voltak.

A fegyelmi eljárásokat 30 napon belül befejezték. A vizsgálatra átadott iratok csak a fegyelmi határozatokat tartalmazták, ezek a vonatkozó jogszabályok előírásainak megfeleltek és tartalmazták a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatást is.

A fegyelmi tárgyalásokon az iskolai diákszervezet képviselői is jelen voltak, és élhettek véleményezési jogukkal.

A vizsgálat megállapítása szerint a Trefort Ágoston Villamos- és Fémipari Szakképző Iskolában lefolytatott fegyelmi eljárások során a fegyelmi bizottság azzal, hogy a fegyelmi tárgyalásról nem készített jegyzőkönyvet, megsértette a Rendelet fegyelmi eljárásra vonatkozó kötelező előírásait. Eljárásával alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot idézett elő az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve, az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében meghatározott jogorvoslathoz való jog, valamint az Alkotmány 64. §-ában biztosított panaszhoz való jog vonatkozásában.

Ajánlások az iskolában tapasztaltak alapján:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem a Trefort Ágoston Villamos- és Fémipari Szakképző Iskola igazgatóját, hogy kezdeményezze az általa vezetett oktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatának, valamint házirendjének a Köot. és a Rendelet előírásainak megfelelő módosítását. 

Indítványozom az iskola igazgatójánál, hogy az iskolai büfében történő dohányáru forgalmazás megszüntetése érdekében haladéktalanul tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Felhívom továbbá az iskola vezetőjének figyelmét arra, hogy a fegyelmi eljárások során a jövőben tartsa be a Köot. és a Rendelet, valamint annak 5. számú mellékletében pontosan rögzített eljárási szabályokat.

A vizsgálat a többi vizsgált emberi és állampolgári jog tekintetében alkotmányos visszásságot nem tárt fel.

A paksi Energetikai Szakképzési Intézet
A vizsgálat időpontja: 1998. november 2.

I. Általános tudnivalók

1986. tavaszán, Pakson a Tolna megyei Tanács és a Paksi Atomerőmű Vállalat vezetői az Ipari Minisztérium és a Művelődési Minisztérium engedélyével aláírták az ország első vállalati szakközépiskolájának alapítási okmányát. Az iskola fenntartója ma is a Paksi Atomerőmű Részvénytársaság.

Az Energetikai Szakképzési Intézetben 1986. őszén 132 diákkal kezdődött a képzés. Az iskola 1000 adagos konyhája, menzája és étterme 1987. tavaszán készült el. Az iskola tetőterében 1987. szeptemberében kezdte meg munkáját a Budapesti Műszaki Egyetem Gépészmérnöki Karának Energetikai Üzemmérnöki Szaka, amely két év múlva az ESZI főiskolai épületébe költözött.

A tanintézetben jelenleg 400 nappali tagozatos középiskolai diák és 50 technikus folytatja tanulmányait. A tantestületet 66 törzstanár és mintegy 100 óraadó tanár alkotja. Az iskola jelenlegi igazgatója 1992. szeptembere óta irányítja az intézményt.

Az 1990-es évek összesített eredménye alapján az ESZI az országos listán a szakközépiskolák között az első helyre került 60 %-os felvételi arányszámmal. Az iskola tanulói sikerrel szerepelnek a különböző országos tanulmányi versenyeken: OKTV; Arany Dániel Matematika Verseny; Szilárd Leó Fizikaverseny; Kenguru Matematikaverseny stb.

Az iskolában 4 éves számítástechnikai programozói szakon, 4+1 éves elektrotechnikai technikus szakon, 4+1 éves elektronikai technikus szakon, 4+1 éves környezetvédelmi (energetikai) technikus szakon, 4+1 éves fémipari minőségbiztosítási technikus szakon, 4+1 éves erőműgépész technikus szakon, továbbá a csak lányok részére indított 4 éves menedzser asszisztensi szakon folyik képzés. A 4. tanév végén a diákoknak továbbtanulásra, vagy az 5. technikusi évfolyamra való átlépésre van lehetőségük.

Az iskolában 25, a főiskolai épületszárnyban további 12 tanterem, több szaktanterem, mérőterem és laboratórium, egy nyelvi labor, öt számítógépterem, számos, a gyakorlati oktatás helyszínéül szolgáló műhelyterem, egy nemzetközi elvárásoknak is megfelelő sportcsarnok, egy sokcélú, jól felszerelt sportpálya és egy kétmedencés tanuszoda található.

A sportlétesítmények nemcsak az iskolának, hanem a város és a környék diákjainak is sportolási lehetőséget biztosítanak. Az iskola udvarán található két szabadtéri sportpálya közül az egyik salakos, a másik aszfaltozott, reflektorokkal megvilágítható, így akár a késő délutáni vagy az esti órákban is alkalmas a sportolásra.

Tekintettel a viszonylag magas tanulói létszámra, nincs minden osztálynak saját tanterme. A  speciális tantárgyak oktatása és a gyakorlati oktatás a kijelölt szaktantermekben, illetve az iskola tanműhelyeiben folyik, amelyek közül néhány az iskola épületében, néhány pedig az Atomerőműben található.

Az iskola szabadpolcos kialakítású, 33.500 kötetes könyvtára a tanítási napokon, tanítási időben, igény szerint azonban ezen túl is a diákok és tanáraik rendelkezésére áll. A könyvtár kb. harminc, rendszeresen megjelenő folyóiratra fizet elő.

Az iskola 5 számítástechnikai szaktantermében 170 modern számítógép áll a tanulók rendelkezésére, amelyeken a diákoknak az Internethez való hozzáférésre is lehetőségük nyílik.

Az iskolát a tanárai által alapított Szilárd Leó Fizikaverseny Alapítvány, a Szilárd Leó Kollégiumi Alapítvány, az erőmű által alapított Jövő Energetikusa Alapítvány, a Tehetséges Matematikusokért Alapítvány segítik céljai elérésében. Az alapítványok tőkéjük kamataiból támogatják az iskolát.

E támogatási formán kívül az iskola tantermeinek, sportcsarnokának, tanuszodájának eseti bérbeadásával, valamint különböző pályázatokon való részvétellel jut többletbevételhez. Tekintettel arra, hogy az iskola saját hőközponttal rendelkezik, a szomszédos gimnáziumnak, általános iskolának, bölcsődének és óvodának nyújtott hőszolgáltatásból további bevételei származnak.

Az iskola diák-sportegyesülete önálló jogi személy, bevételeiről és kiadásairól önállóan rendelkezik. A DSE jelenlegi elnöke az iskola igazgatója.

Az iskolaorvosi teendők ellátására a városi egészségügyi szolgálat központi iskolaorvosi szolgálatot hozott létre, amely egyszerre több iskola ellátását biztosítja. Az iskola tanulóinak évenkénti fogászati, szemészeti és belgyógyászati szűrése ebben a szervezeti keretben történik. Ha az iskolában egyéb orvosi ellátásra van szükség, azt a konkrét eset körülményeitől függően oldják meg.

Tekintettel arra, hogy az iskola épülete viszonylag új, ezért mind berendezései, mind az épület jó állapotban van. Az iskola berendezéseinek állapotát folyamatosan, a helyiségek kisebb javításait rendszeresen végzik, illetve ellenőrzik. 

Vizsgálatunk alkalmával baleseti forrást nem találtunk, az iskola használói egészségkárosító hatásoknak nincsenek kitéve. Az iskola csendes, jó levegőjű, szép, ápolt környezetben található, a tanulóknak biztosították a szabad testmozgást, beszélgetést. Az iskola parkosított udvarát szabadon használhatják. A szünetekben, a lyukasórákon az iskola épületén belül és az iskola parkjában elhelyezett padokon, asztaloknál lehetőségük nyílik a kötetlen beszélgetésre. Az iskolában vállalkozók által üzemeltetett iskolai büfé és menza működik. 

A házirend megfelelően szabályozza az óraközi szünetek rendjét. Az ebédszünet nincs külön szabályozva, így mindig az adott tanulócsoport órarendi beosztásától függ, hogy a tanulók a tanítás ideje alatt mikor vehetik igénybe a menzát. 

Az óraközi szünetekben a tanulók nem mehetnek ki az utcára, ennek betartatása érdekében tanári felügyeletet szerveztek. Az iskola kétszáz méteres körzetében nem  működik dohány- vagy italbolt, játékterem és zenés szórakozóhely sem.

II. Az iskolai alapdokumentumok

1. Pedagógiai program

Az ESZI unikális státusú és szerkezetű oktatási intézmény legalább két szempontból: egyrészt, mert fenntartója egy országosan is kiemelkedő szerepű nagyvállalat, a Paksi Atomerőmű Rt., másrészt azért, mert keretei között felsőfokú képzést és középfokú képzést végző intézményrészek funkcionálnak - nem közalkalmazotti státusban lévő munkavállalókkal.

A sajátos helyzet sok vonatkozásban előnyös, mert lehetővé teszi az épületek, szakmai felszerelések optimálisan gazdaságos kihasználását a felsőfokú és középfokú szakképzést végző intézményrészek racionális kooperációjával és a rendelkezésre álló magas szintű szakértelmet is jól hasznosítja az intézményrészek egymásra hatásában. A fenntartó, a Paksi Atomerőmű Rt. biztos anyagi hátteret ad az intézménynek.

A sajátos helyzet az intézmény vezetését arra a szintén sajátos értelmezésre indította, hogy az ESZI műszaki szakközépiskolai intézményrészének pedagógiai programját más ütemezéssel készítse el, mint amilyet a jogszabályok az összes magyar közoktatási intézmény számára előírnak. 

A programkészítéshez 1996-ban, illetve 1997-ben hozzákezdtek, annak  legitimációját 1999. őszére tervezik, addig is életbe léptették testületi határozattal a Pedagógiai Koncepció nevet viselő dokumentumot, amely alapja lehet a gyakorlati tapasztalatok tanulmányozása után a pedagógiai programnak. 

Vizsgálatunk szempontjából az átmeneti pedagógiai koncepció nem értékelhető, hiszen ma még csak ideiglenes egybegépelése (és nem egybeszerkesztése) a különböző munkacsoportok dolgozatainak. Feltűnő azonban, hogy a vázlatban nincs nyoma annak, hogy az iskola kidolgozandónak tartaná a diákokat megillető jogok érvényesítésének módját, illetve azt a pedagógiai stílust, attitűdöt, magatartást, amely alapja lehetne a jogszabályokban lefektetett jogosultságok érvényesítésének. 

Úgy tűnik, hogy sem az eddig elvégzett pedagógiai helyzetelemzés, sem pedig a kidolgozandó program nem jelzi a jövő teendői között a gyakorlatban továbbélő pedagógiai hagyomány meghaladását a tanár-diák viszony alakulásában, az öntudatos, jogállami keretek között érvényesülő állampolgár nevelését. 

A testület e kérdésekkel kapcsolatos álláspontját bizonyos mértékig tükrözi az a tény is, hogy a rendelkezésünkre bocsátott iskolai házirend a diákjogokról sokkal szűkebben szól, mint az általunk eddig megismert iskoláké, s hogy a jogok tekintetében a tanulókat a könyvtárhoz utasítja, ahol a jogszabályok hozzáférhetők. Arra hivatkozik továbbá a házirend, hogy "A tanulóközösségek jogait a diákönkormányzat működési szabályzata tartalmazza." Ha az iskola SZMSZ-t pótló Működési Rendje, házirendje (és pedagógiai koncepciója) a diákjogokról nem tartalmaz semmi érdemit, nem lehet elegendőnek tekinteni a diákönkormányzat - egyébként igen tartalmas - szervezeti szabályzatát.

Az iskolánál tett látogatás során egy rendkívül jól szervezett, magas követelményeket támasztó iskolai nagyüzemmel találkoztunk, amely igen sok szakmai értéket ad diákjainak, s amelyet az iskolavezetés valóban kezében tart. 

Az iskolai rend biztonságban tartja az itt tanuló diákot, de ezek a diákok szóvá tették a pedagógiai gyakorlat több konzervatív elemének továbbélését is. Így például azt, hogy az iskolai diákönkormányzat választásának eredményét az iskola igazgatója egymás után kétszer is érvénytelennek nyilvánította, vagy azt, hogy a diákmozgalmat segítő tanár kijelölésébe nincs beleszólásuk. Elmondták, hogy a tanárok egy részének sértő (nem testi fenyítés!) magatartását szóvá tenni "nem érdemes". Szóltak arról is, hogy itt túl sok a magatartással kapcsolatos "ellenőrzőbe írás" - és kevés a dolgok személyes megbeszélése. Jó volna - mondták - ha a fegyelmi büntetés nyilvánosságra hozásánál az érintett személyiségi jogait is tekintetbe vennék.

Úgy tűnik, hogy a méltán jó hírű iskola a képzési célok maradéktalan megvalósítása iránti igyekeztében – most, a programalkotás időszakában - nem látja kitüntetett jelentőségűnek a pedagógiai stílus korszerűsítésének feladatait, a teljesebb személyiségfejlesztéshez szükséges attitűdváltást.

2. Szervezeti és Működési Szabályzat

Az iskolának SZMSZ helyett Működési Rendje van, mivel az intézmény a Paksi Atomerőmű RT. egyik igazgatósága, ennek megfelelően az RT. Működési Rendje az iskola működésére is irányadó. A Működési Rend, (a továbbiakban: MR.) formailag érvényes.

Az MR kiadási dátuma 1996. november 15. A dokumentumban a kötelező felülvizsgálati időt két évben határozták meg.  Az MR-t elfogadása óta nem módosították.

A dokumentum tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályok előírásai ellenére nem rendelkezik:

- az iskolai védő és óvó intézkedésekről,

- a bombariadó esetén szükséges teendőkről,

A Rendelet előírásai ellenére a fegyelmi intézkedéseket nem az MR, hanem a házirend és annak melléklete, a Fegyelmi Szabályzat tartalmazza.

Az MR az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

A vizsgálat megállapítása szerint az Energetikai Szakképzési Intézet Működési Rendje azzal, hogy a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy a Működési Rend egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.  

3.  Házirend

Az iskola igazgatója által rendelkezésünkre bocsátott házirenden sem aláírás, sem dátum nem szerepelt, ezért a formai vizsgálat nem tudta megállapítani, hogy a házirend elfogadása, illetőleg esetleges módosítása a jogszabályban meghatározott eljárási rend szerint történt-e.

A dokumentum tartalmi elemzése során megállapítottuk, hogy az a vonatkozó jogszabályi előírások ellenére nem rendelkezik:

- a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával kapcsolatos szabályokról,

- arról, hogy a véleményezési jog szempontjából mi minősül a tanulók nagyobb közösségének.
 
A házirend a tanulók kötelességeként határozza meg a munkavédelmi, tűzvédelmi szabályok betartását, de a kérdéskört érintő konkrét előírásokat a házirend nem tartalmazza.

Tartalmi hiba, hogy a házirend szerint a tanulói közösségek jogait a DÖK működési szabályzata tartalmazza, annak ellenére, hogy a Rendelet szerint ezt a kérdéskört a házirendben kell szabályozni. 

A házirend az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

A vizsgálat megállapítása szerint az Energetikai Szakképzési Intézet házirendje azzal, hogy a Köot. és Rendelet kötelezése ellenére nem, vagy nem a megfelelő szinten szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti mind a Köot-ot mind a Rendeletet, és figyelemmel arra, hogy a házirend egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.

4. Diák-önkormányzati Szervezeti és Működési Szabályzat

A DÖK formailag érvényes, 1998. február 18. óta hatályos SZMSZ-e részletesen és pontosan szabályozza a DÖK felépítését és működését. A szabályzat struktúráját tekintve a diákönkormányzat szervezeti felépítését követi, részletesen meghatározva a különböző szervek jogosítványait.

III. A diákönkormányzat működése 

A középiskola diákjai minden osztályban egy-egy osztálytitkárt választanak. A küldöttgyűlést az osztályok által delegált 24 fő alkotja. A küldöttgyűlés a legtöbb szavazatot kapott képviselők közül, tagjai sorából megválasztja a 12 fős DÖK MAG-ot. A küldöttgyűlésnek ezen túlmenő, további funkciója nincs, a tanév során többször nem ülésezik. 

A diákönkormányzat vezetősége általában háromhetente tart ülést. Érdekképviseleti funkciót nem tölt be, a diákok problémáikat az érintett pedagógussal általában maguk rendezik.

A diákönkormányzat vezetőségének ülésein általában a “suli fórum” megszervezése, - ez iskolai problémáknak a diákokkal való megbeszélését szolgálja - a Free Style fesztivál megszervezése, a havi iskolai buli megrendezése a téma. A DÖK MAG tagjai maguk közül diák-elnököt és alelnököt választanak. 

Az alelnök feladata a sajtóügyek, a Suli Tv, a Suli Rádió szervezése, az iskolaújság, valamint a faliújság szerkesztése. A Suli Rádió rendszerint zenét szolgáltat a szünetekben. Az iskola újsága (ESZ-Irat) általában havonta jelenik meg. Emellett minden évben megjelenik az iskolában egy diákantológia, amelyben a diákok verseit adják közre. 

Az iskolában évente egyszer összehívják a diákközgyűlést is, amelyen általában nem minden tanuló, csak az osztályok kijelölt diákjai és az érdeklődők vesznek részt. 

A szervezeti üléseken konkrét diákjogi kérdésekről csak akkor esik szó, ha valamilyen változtatás ezt szükségessé teszi. A diák-önkormányzati képviselők úgy érzik, hogy erre az iskolában a tanulók részéről nincs igény. 

Az iskola SZMSZ-ét és a házirendet eddig minden esetben véleményezte a DÖK-MAG, de a diákoknak eddig nem voltak módosító javaslataik. Az iskolai házirendet rugalmas szabálygyűjteménynek tartják, ezért évek óta nem kezdeményezték annak módosítását. 

A diákönkormányzat és a tanári kar kapcsolatát jónak ítélik, a működésükhöz szükséges technikai segítséget az iskola vezetésétől megkapják. Szabadon használhatják az iskola tantermeit, fénymásoló berendezését, igénybe vehetik az iskolai telefont és telefaxot is.

Az iskolai DÖK a városi diákönkormányzattól, városi szintű diákrendezvények megszervezése esetén anyagi támogatást kap. Az iskola csak esetenként ad közvetlen anyagi támogatást, akkor, ha egy képzés vagy más, az iskola vezetése által fontosnak és támogatásra érdemesnek tartott rendezvény ezt szükségessé teszi. A fentieken túl a DÖK az iskolai diáksportkör vagyonából is részesedik. Gördülékenyebb gazdálkodásuk érdekében a diákok igyekeznek külső szponzorokat szerezni rendezvényeik lebonyolításához. 

A DÖK elnöke és alelnöke idén Szentesen részt vett egy DÖK vezető képzésen, amit szintén az iskola finanszírozott. 

Az 1998. évi Országos Diákparlamenten a középiskola tanulói nem képviseltették magukat. A diák-önkormányzati vezetők megítélése szerint az iskola diákjai passzívak, de a DÖK ennek ellenére jobban működik, mint néhány évvel ezelőtt.

IV. Az iskolai fegyelmi eljárások jogszerűsége

Az iskolában az elmúlt két tanévben (1996/97, 1997/98) egy fegyelmi eljárást folytattak le, amely négy tanulót érintett. Az eljárás azért indult, mert a tanulók, kihasználva egy elmaradt szakköri foglalkozást, elhagyták az iskola épületét és olyan mértékben fogyasztottak szeszes italt, hogy egyikük kórházba került.

A megtekintett iratokból megállapítottuk, hogy a fegyelmi eljárás során a tantestület által megbízott fegyelmi bizottság járt el. Az  eljárás során külön-külön értesítették a szülőket, a tanulókat és a DÖK elnökét. Az értesítések megfeleltek a jogszabályban előírtaknak.

A fegyelmi tárgyaláson készült jegyzőkönyv részletesen tartalmazta az eljárás menetét. A DÖK képviselője a tárgyaláson jelen volt és élt véleményezési jogával. A fegyelmi eljárás során, 6 hónapi időtartamra felfüggesztett "kizárás az iskolából" fegyelmi büntetést szabtak ki. 

A fegyelmi eljárás dokumentumainak elemzése során eljárási hibaként értékeltük, hogy valamennyi érintett tanulót egy fegyelmi határozatban marasztalták el.

A fenti fegyelmi eljáráson kívüli fegyelmi ügyeket - órai rend megzavarása, tanárral való tiszteletlen viselkedés, igazolatlan hiányzás - az igazgató saját hatáskörében bírálta el és "igazgatói intés", "igazgatói megrovás", "igazgatói szigorú megrovás" büntetéseket alkalmazott. 

Két esetben fordult elő, hogy a kiszabott büntetések mellett az igazgató saját hatáskörében "tanulói juttatások" megvonása fegyelmi büntetést is alkalmazott. Ez az eljárás azért sérti a vonatkozó jogszabályok előírásait, mert az igazgató által, külön eljárás mellőzésével kiszabott büntetés csak törvényes fegyelmi eljárás során, fegyelmi büntetésként, és csak a nevelő testület, illetve a fegyelmi bizottság által alkalmazható szankció.

A vizsgálat megállapítása szerint az Energetikai Szakképzési Intézetben lefolytatott fegyelmi eljárások azzal, hogy megsértették a Köot. és a Rendelet fegyelmi eljárásra vonatkozó kötelező előírásait, alkotmányos jogokkal összefüggő  visszásságot okoztak az Alkotmány 2. § (1)bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve, az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében meghatározott jogorvoslathoz való jog, valamint az Alkotmány 64. §-ában biztosított panaszhoz való jog vonatkozásában.

Ajánlások az iskolában tapasztaltak alapján:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem az Energetikai Szakképzési Intézet igazgatóját, hogy kezdeményezze az általa vezetett oktatási intézmény Működési Rendjének, valamint házirendjének a Köot. és a Rendelet előírásainak megfelelő módosítását. 

Felhívom továbbá az iskola vezetőjének a figyelmét arra, hogy a fegyelmi eljárások során a jövőben tartsa be a Köot. és a Rendelet, valamint annak 5. számú mellékletében pontosan rögzített eljárási szabályokat.

A vizsgálat a többi vizsgált emberi és állampolgári jog tekintetében alkotmányos visszásságot nem tárt fel.

A kecskeméti Szent-Györgyi Albert Egészségügyi és Szociális Szakközépiskola és Szakképző Intézet
A vizsgálat időpontja: 1998. november 9.

I. Általános tudnivalók

Az iskola helyi és regionális képzési feladatokat lát el, és a dél-alföldi régióban a szakmai és pedagógiai szolgáltatások regionális szaktanácsadási feladatait is elvégzi.

Az iskolában 492 nappali tagozatos tanuló és 318 tanfolyami hallgató folytatja  tanulmányait. A tantestületet 50 pedagógus és 20 óraadó tanár alkotja. Az iskola jelenlegi vezetője 1988. óta dolgozik az iskolában és 1993. óta irányítja az intézményt.

Az 1993-1997. évek összesített adatai alapján összeállított, a középiskolából a felsőoktatásba felvetteknek az osztálylétszámhoz viszonyított arányát jelző országos listán a tanintézet az 54-63. helyet foglalja el.

Az iskolában nyújtott ápolási asszisztensi képzés célja egyrészt felkészíteni a tanulókat az alapműveltségi vizsgára, másrészt olyan szakmai ismeretekkel felvértezni őket, hogy az ápoló segítőjeként képesek legyenek részt venni az alapápolási és gondozási feladatok végrehajtásában. A végzettek kórházi betegellátó osztályokon, szociális otthonokban, ápolási otthonokban, rehabilitációs intézetekben és személyes gondozást végző intézetekben egyaránt elhelyezkedhetnek.

A humán szolgáltatásokra felkészítő képzés célja az érettségire irányuló, egészségügyi és szociális szakképzés négyéves, közös alapú középiskolájának megvalósítása. Az iskola e képzés keretein belül, egyrészt általános műveltséget nyújtva felkészíti a diákokat az érettségire, másrészt egészségügyi és szociális szakirányú szakmai alapozást ad.

A diákoknak az érettségi vizsgát követően lehetőségük van középfokon: ápoló, szülésznő, szociális asszisztens, mentőápoló, fogorvosi asszisztens; felsőfokon: diplomás ápoló, szociális munkás, védőnő továbbá bármilyen irányú, főiskolán vagy egyetemen történő egészségügyi és szociális szakirányú továbbtanulásra.

Az intézmény az érettségizett tanulók számára a fentieken túl különböző egészségügyi szakterületeken szervez képzéseket. Ezek a képzési programok az Európai Közösségi Tanács irányelvei és a képzésekben érdekelt hazai szakmai szervezetek  véleménye alapján készültek és kerültek bevezetésre.
  
Az iskola az érettségire épülő, következő szakterületen folytat képzéseket: ápolóképzés, csecsemő- és gyermekápoló képzés, egészségügyi operátor képzés, mentőápoló képzés, csecsemő- és kisgyermek-gondozó képzés.
 
A tanintézet 12 tanteremmel, 5 kisebb szemináriumi teremmel, 3 demonstrációs szaktanteremmel, 1 jól felszerelt nyelvi laborral, valamint egy 288 m2 alapterületű tornateremmel rendelkezik.

A főépület 1986-ben épült. A tanintézet zárt, belső udvarán egy műanyag borítású sportpálya és egy futball pálya található. Mindezeken kívül, a sportolni vágyók számára létesült egy kondicionáló terem is. Az esős, hűvösebb napokon, illetve a téli időszakban a testnevelési órákat a tornateremben tartják.

Tekintettel arra, hogy az iskola épülete viszonylag új, ezért mind maga az épület, mind pedig berendezései jó állapotban vannak, biztosítják az egészséges és biztonságos oktatás környezetét. Az iskola berendezéseinek állapotát folyamatosan, a helyiségek kisebb javításait rendszeresen végzik, illetve ellenőrzik.

Az iskola szabadpolcos kialakítású könyvtára jól felszerelt. Régi gondot oldottak meg egy, a Soros Alapítvány pályázatán elnyert számítógéppel, amelyet a hozzá tartozó könyvtári nyilvántartó programmal együtt vehettek át. A helyzet fonákja, hogy a könyvtáros hosszabb ideje (1998. szeptembere) tartó betegsége miatt a könyvtár szakaszosan, csak konkrét igény esetén nyit ki.

Az iskola 2 számítástechnikai szaktantermében 30 modern számítógép áll a tanulók rendelkezésére, amelyek egy részén keresztül a diákok hozzáférhetnek az Internethez.

A helyszűke és a viszonylag magas tanuló létszám ellenére az osztályoknak saját tantermük van. A speciális tantárgyak oktatása és a gyakorlati oktatás a kijelölt szaktantermekben, a városi kórházakban, a gyógyszertárakban, a mentőállomáson,  illetve a város által fenntartott szociális intézményekben folyik.

Az iskola költségvetési forrásainak bővítését szolgálja az egy magánszemély alapította Bodor Néni Alapítvány, valamint az intézmény tanárai és az iskola működését fontosnak tartó magánszemélyek által alapított Szent-Györgyi Albert Iskolai Alapítvány, amelyek tőkéjük kamataiból támogatják az intézményt. E támogatási formán kívül az iskola tantermeinek, kollégiumi szobáinak eseti bérbeadásával, különböző pályázatokon való részvétellel és tanfolyamszervezéssel kísérel meg többletbevételhez jutni.

A Költségvetési törvény 3. számú mellékletében meghatározott, a központi költségvetésben elkülönített és a helyi önkormányzatnak címzett normatív állami hozzájárulásként adott pénzösszegnek azt a részét, amely évfolyamonként 150 Ft-ot tartalmaz a szülői szervezetek, 200 Ft-ot a tanulói önkormányzatok, 1200 Ft-ot az iskolai sportkör működtetéséhez az iskola ilyen címen és összegben nem kapja meg.

Az iskolaorvosi teendők ellátására a helyi önkormányzat körzeti iskolaorvosi szolgálatot hozott létre, amely több iskola egyidejű ellátását biztosítja. A "körzeti" iskolaorvosnak gyermekgyógyász szakképesítése van. Ebben a szervezeti formában látják el az iskolák tanulóinak évenkénti, a törvényi előírásoknak megfelelő rendszerességgel történő szűrővizsgálatát, valamint az iskola speciális képzéséből fakadóan a munkaalkalmassági vizsgálatot. A tanulók a szükséges védőoltásokat is itt kapják meg. A szűrővizsgálattal egyidejűleg valósul meg a diákok gyógytestnevelési szűrő- és kontrollvizsgálata is. Nem működik azonban az iskola tanulóit érintő iskolafogászati gyógyító és megelőző ellátás. Ha az iskolában egyéb orvosi ellátásra van szükség, azt a konkrét eset körülményeitől függően oldják meg.

A vizsgálat megállapítása szerint a Szent-Györgyi Albert Egészségügyi és Szociális Szakközépiskola és Szakképző Intézet tanulóinak az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében biztosított legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogának maradéktalan érvényesülését csorbítja az, hogy a fogászati alapellátást működtető önkormányzat a jogszabályi kötelezés ellenére nem gondoskodott az iskolafogászati gyógyító és megelőző ellátásnak a Szent-Györgyi Albert Egészségügyi és Szociális Szakközépiskola és Szakképző Intézet tanulóit érintő megszervezéséről.

A diákoknak az óraközi szünetek idején az iskola épületén belül, az aulában, valamint az iskola parkosított udvarán is lehetőségük nyílik a szabad testmozgásra és a kötetlen beszélgetésre. Az iskolában a Suli-Host Vendéglátó és Szolgáltató KFT. által bérelt és üzemeltetett étkezde és egy  magánvállalkozó által működtetett iskolai büfé található. Az ebédszünetet külön nem szabályozzák, a menzát tanítás után lehet igénybe venni. 

Az óraközi szünetek idején a tanulók csak indokolt esetben, külön engedéllyel mehetnek ki az utcára. Az iskola kétszáz méteres körzetében nem működik dohány- vagy italbolt, játékterem és zenés szórakozóhely nem.

II. Az iskolai alapdokumentumok

1. Pedagógiai program

Az iskola sajátos helyzetű intézmény, nem csupán azért, mert az átalakulóban lévő szakképzés behozta falai közé az érettségire alapozott szakképzés új ágát is, hanem azért is, mert világbanki támogatással úttörő szerepet vállalt egy új középfokú szakképzési modell tartalmi kialakításában. Felvállalta továbbá azt, hogy több megyét átfogó régió egészségügyi és szociális szakképzést végző középiskolái számára pedagógiai szakmai szolgáltatást nyújt (szaktanácsadás, továbbképzés). 

A nevelőtestület belső erőinek és külső szakembereknek összefogásával sok szakmai képzési ág még több tantárgyának teljes programját alkották meg gyakran teljesen ismeretlen utakon járva. E vállalkozás immanens kockázatai miatt az iskola pedagógiai programja hangsúlyozza a program és a tantervek folyamatos korrekciójának szükségességét.

A programból nem állapítható meg, hogy szándékozik-e az iskola valamilyen irányban továbbfejleszteni, változtatni, vagy módosítani a személyiségfejlesztésre irányuló nevelőmunkát, az iskolai légkört, a tanár-diák, a tanár-szülő viszonyt. 

Ezeknek a problémaköröknek átgondolása azért is hasznos volna, mert a diákjogok érvényesítésének, az eredményes állampolgári nevelésnek ez elengedhetetlen pedagógiai feltétele. Különösképpen hangsúlyos ez azért is, mert az úgynevezett "világbanki humán szakközépiskolai" képzés "személyiségközpontú, önálló, aktív, felelősségteljes személyiségek kialakítására törekszik" (idézet a pedagógiai programból). 

A gyakorlatban természetesen sok olyan értékes vonulata lehet az iskolai életnek, amelyek az idézett magasztos célok felé mutatnak, de a nevelőtestület felfogásában a hagyományos pedagógiai felfogásból sok minden megmaradhatott, amikor az 1994-es keltezésű, de máig érvényes házirendben többek között a következők is olvashatók: "A tanuló jogait kötelességeinek teljesítésével összhangban és arányában gyakorolhatja." továbbá: "A tanulók tervezhetik, alakíthatják közösségeiket. A nevelőtestület egyetértésével közösségi életük szervezésében, értékelésében döntési jogkört gyakorolhatnak." Ezekben a megfogalmazásokban felvillan az, hogy a jogok csorbítatlan gyakorlásának biztosítása pedagógiailag kockázatos és a kötelezettségek elhanyagolásához vezethet.

Az iskolában tett látogatás során a diákokkal való beszélgetésben kiviláglott, hogy a tanulók becsülik az iskola színvonalas képzési törekvéseit, azonosulnak rendjével, fegyelmével, segítenek az épületet és berendezéseit példaszerűen rendben tartani, nagyra becsülik a kollégium által adott értékeket, ismerik választott diákvezetőiket, tisztelik az iskola nevelőit és tanárait. Nem említettek durva, megalázó módszereket, hanem inkább csak olyanokat, amelyek majdnem minden iskolában elhangzanak. Pédául nem kapnak tanulói-iskolai segítséget iskolaújság kiadására, nehézkes és kockázatos szóvá tenni a méltánytalannak érzett bánásmódot, a gúnyos tanári megjegyzéseket, nehézkes és kockázatos a tanárok egyikét-másikát arra kérni, hogy érdemben indokolja meg - főleg az írásbeli dolgozatok érdemjegyeit. Házirendjüket ismerik ugyan, de a diákjogok teljességéről igazán alapos ismereteket nem szerezhettek és véleményük szerint a tanárok se igazán ismerik ezeket. Nem mernek panaszkodni olyankor, amikor a tanár szerintük igazságtalanul ad igazolatlan órát egy késés vagy felszerelés-hiány miatt, vagy amikor maga küldi ki az óráról a diákot. Az osztályfőnökök ritkán vállalják a kollégáikkal való konfliktust, valamely diákpanasz közvetítését.

A diákok nem explicite, de rejtetten céloztak arra, hogy akad a tanárok között furcsa, érthetetlen viselkedésű is. Az igazgatónál való beszélgetés rávilágított arra, hogy valóban van olyan nevelőtestületi tag az iskolában, aki mind a diákok mind a nevelőtestület szerint egészségügyi okok miatt nem alkalmas a hivatása gyakorlására, elbocsátása azonban szinte lehetetlen, mert felmentését az ehhez szükséges orvosi szakvélemény hiánya nem teszi lehetővé.   

2. Szervezeti és Működési Szabályzat

Az SZMSZ-t 1998. októberében hagyta jóvá a fenntartó önkormányzat. A szabályzatot a nevelőtestület elfogadta, de a diákönkormányzatot megillető egyetértési jogot a Rendelet előírásainak megsértésével nem a diákönkormányzat, hanem annak nevében a diákmozgalmat segítő pedagógus gyakorolta.
 
Az SZMSZ tartalmi vizsgálata során megállapítottuk, hogy a vonatkozó jogszabályok előírásai ellenére nem rendelkezik:

- a diák-önkormányzati szerv, a diákképviselők, valamint az iskolai vezetők közötti kapcsolattartás formájáról és rendjéről,

- a diákönkormányzat működéséhez szükséges feltételekről,

- a tanulók vélemény-nyilvánításának rendjéről, 

Az SZMSZ az általunk vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő egyéb rendelkezései megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak. A szabályzat rendelkezései szerint, az SZMSZ kivételével valamennyi belső szabályzatot ki kell függeszteni az iskola  tantermeiben.

A szakmai gyakorlat munkarendjének keretén belül az SZMSZ utal a munka- és balesetvédelmi szabályok betartására. A részletes előírásokat az egészségügyi és más intézményekkel kötött együttműködési megállapodások tartalmazzák.

A vizsgálat megállapítása szerint a Szent-Györgyi Albert Egészségügyi és Szociális Szakközépiskola és Szakképző Intézet Szervezeti és Működési Szabályzata azzal, hogy a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az abban előírt kérdésköröket, sérti a Rendeletet és figyelemmel arra, hogy az SZMSZ egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.  

3.  Házirend

A rendelkezésünkre bocsátott házirend formailag érvényes. A dokumentum 1994. október 20-án keltezett, módosítására azóta nem került sor.

A dokumentum tartalmi elemzése során megállapítottuk, hogy a vonatkozó jogszabályok előírásai ellenére a házirend  nem rendelkezik:

- a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával kapcsolatos szabályokról, 

- arról, hogy a véleményezési jog gyakorlása szempontjából mi minősül a tanulók nagyobb közösségének, 

- az iskola és a hozzá tartozó területek használatával kapcsolatos előírásokról, 

- azokról a védő és óvó előírásokról, amelyeket a tanulóknak az iskolában való tartózkodás során meg kell tartaniuk.

A vizsgálat megállapítása szerint a Szent-Györgyi Albert Egészségügyi és Szociális Szakközépiskola és Szakképző Intézet házirendje azzal, hogy a Köot. és a Rendelet kötelezése ellenére nem szabályozza az azokban előírt kérdésköröket, sérti mind a Köot-ot, mind a Rendeletet, és figyelemmel arra, hogy a házirend egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.  

4. Diák-önkormányzati Szervezeti és Működési Szabályzat

A rendelkezésünkre bocsátott dokumentum kizárólag a diákönkormányzat megválasztásának és összehívásának szabályait tartalmazza. A jog- és érdekérvényesítés eszközrendszeréről, a DÖK működésének részletszabályairól nem ad eligazítást.

III. A diákönkormányzat működése 

A középiskolai Diáktanácsba minden osztály egy-egy képviselőt delegál. A Diáktanács tizenkét tagját többségében a diákok választották, de van olyan diákképviselő is, akit osztályfőnöke jelölt ki. Többen pedig azért vállalták osztályuk képviseletét, mert erre a feladatra az osztályban rajtuk kívül nem volt más jelentkező. 

A Diáktanács tagjai között nincs feladatmegosztás, mindenkinek az adott helyzet megkívánta szükség szerint alakul a feladata. Az eseti munkamegosztás a konkrét DÖK-program (szalagavató, gólyabál szervezése, zenés rendezvények stb.) alapján történik. Tisztségviselők nincsenek. 

A Diáktanács kéthetente ülésezik. Ülésein  rendszerint az osztály-képviselőknek csak egy része jelenik meg. Az ülések napirendjén általában a már jelzett programok megszervezésének gyakorlati kérdései, néhány esetben pedig egyéb iskolai probléma (a dolgozatok javításának elhúzódása, iskolarádió működése, iskolaújság kiadása,) megbeszélése szerepel. 
A diákelnököt az iskola tanulói közvetlenül választják. 

Az iskolai házirend 1994-ben, az iskolai SZMSZ 1998-ben készült, az SZMSZ-t a Diáktanács nem véleményezte, és annak tartalmát sem ismeri. Elmondásuk szerint a helyi gyakorlat az, hogy a házirendet a tanév első osztályfőnöki óráján az osztályfőnökök felolvassák, de állításuk szerint előfordult az is, hogy az ismertetés elmaradt. 

A diákok munkáját olyan fiatal pedagógus segíti, akit ugyan nem ők választottak, de nyolc éve látja el ezt a feladatot és a diákok elégedettek a munkájával. A diákönkormányzat működése során az iskola részéről biztosított egyedüli technikai támogatás a szabad teremhasználat. A fénymásolót csak térítés ellenében vehetik igénybe. A gólyabáli meghívókat is egy tanuló szülőjének munkahelyén sokszorosították. 

A középiskolában diákok által szerkesztett iskolaújság jelenleg nincs, csak meghatározott alkalomból jelennek meg iskolai kiadványok. A vizsgálat időpontjában készítették elő a kecskeméti ápolóképzés ötvenedik évfordulója alkalmából megjelenő kiadványt. Az iskolai újságot a diákok idén szeretnék újraindítani.

Az iskola saját stúdióval rendelkezik, a zárt láncú televízió hálózaton keresztül több műsor egyidejű sugárzása is lehetséges. Az intézményben sulirádió is működik, amely a szünetekben zenét közvetít, illetve közérdekű információkkal látja el a diákokat. Adásaiban bárki hirdethet, így a diákok és a diákönkormányzat is. 

Az iskolai faliújságot tematikus egységekre bontották, külön-külön hirdetési felülete van a diákoknak és az iskola vezetésének. 

A DÖK pénzét a diákmozgalmat segítő pedagógus kezeli, a diákok nem tudják pontosan, hogy mekkora összeg áll rendelkezésükre. A DÖK vagyona az általuk szervezett rendezvényeik bevételeiből és az évente diákonként begyűjtött 100 forintos támogatásból áll.

A DÖK érdekérvényesítési funkciót egyáltalán nem tölt be. A konfliktusok vagy az érintettek között rendeződnek, vagy egyáltalán nem, mert a diákok sem kollektíven, sem egyénileg nem lépnek fel jogaik és érdekeik védelmében. 

Az iskola diákönkormányzatának vezetőitől kapott, a diákönkormányzat működésével kapcsolatos információk alapján megállapítottuk, hogy a diákok egyáltalán nem ismerik sem egyéni, sem kollektív jogaikat, így nincsenek tisztában a diákönkormányzatiság lényegével, nem ismerik annak felépítését, működését és  jogosítványait sem.

IV. Az iskolai fegyelmi eljárások jogszerűsége

Az iskolában az elmúlt két tanévben (1996/97, 1997/98.) nem volt fegyelmi eljárás.

Ajánlás az iskolában tapasztaltak alapján:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben indítványozom, hogy Kecskemét MJ Város polgármestere kezdeményezze a Szent-Györgyi Albert Egészségügyi és Szociális Szakközépiskola és Szakképző Intézet vizsgálata során általam feltárt, az iskola-egészségügyi ellátásról szóló, 26/1997. (IX. 3.) NM rendeletben kötelezően előírt iskolafogászati gyógyító és megelőző ellátás megszervezésének elmulasztásából fakadó, alkotmányos joggal összefüggő visszásság megszüntetését Kecskemét MJ Város Közgyűlésénél.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem a Szent-Györgyi Albert Egészségügyi és Szociális Szakközépiskola és Szakképző Intézet igazgatóját, hogy kezdeményezze az általa vezetett oktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatának valamint házirendjének a Köot. és a Rendelet előírásainak megfelelő módosítását.

A vizsgálat a többi vizsgált emberi és állampolgári jog tekintetében alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem tárt fel.

V. Összefoglaló

Minden diákra egyformán vonatkoznak az emberi és állampolgári jogok, de külön tartalmat és követelményt foglalnak magukba a gyermeki jogok és ezen belül is a speciális tanulói jogok. Az alapvető emberi és állampolgári jogokat elsősorban az Alkotmány tartalmazza és fejti ki. Az alaptörvényben minden emberre - közöttük természetesen a gyermekekre is - vonatkozó jogok szerepelnek. Kivételt csak szűk körben találunk, amikor maga a törvény zárja ki meghatározott jogok és kötelezettségek gyakorlására jogosultak köréből a gyermekeket.

A diákok jogairól és kötelezettségeiről a közoktatásról szóló törvény rendelkezik. A jogszabályban kifejtett tanulói jogok eredete sem más, mint az Alkotmány emberi-állampolgári jogi katalógusa, figyelembe véve a diák életkorát, az oktatási intézmény rendeltetését és célját, továbbá a tanulói jogviszony speciális jellegét.

A diákjogokat a diák önmaga gyakorolhatja, ehhez nem kell sem a szülő vagy más személy beleegyezése. Jelentős szerepet kapnak azonban azok a garanciális, eljárási szabályok, amelyek biztosítják számára e jogok érvényesíthetőségét. A Köot. azonban nem tartalmaz részletes eljárási szabályokat az egyéni és kollektív tanulói jogok érvényesítésével kapcsolatban, hanem az iskola házirendjét jelöli meg forrásként. Kimondja ugyanis, hogy abban kell megállapítani a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával kapcsolatos eljárási szabályokat.

E rendelkezésből a nevelési-oktatási intézményekre hárul az a kötelezettség, hogy a jogok érvényesítésére vonatkozó szabályokat - ezek között a jogok gyakorlásának alapvető biztosítékait is - az alapdokumentumban határozza meg. Vizsgálatunk során megállapítottuk, hogy e garanciális jelentőségű előírások a legtöbb iskolai szabályzatból hiányoznak. A vizsgált iskolák házirendjeinek egyike sem tartalmazta a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával kapcsolatos szabályokat és annak meghatározását sem, hogy a véleményezési jog szempontjából mi minősül a tanulók nagyobb közösségének. A tanulói jogok érvényesítésével összefüggő részletszabályok iskolai megalkotásának hiánya megalapozta a mulasztásban megnyilvánuló, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítását. Ezek orvoslására közvetlenül kértük fel az oktatási intézmények vezetőit.

Aggasztónak találtuk továbbá azt is, hogy néhány iskolában a házirend - főleg erkölcsi és az iskolán kívüli magatartással összefüggő - szabályokat is megfogalmazott. A helyes pedagógiai szándék nem volt számunkra kétséges, de a házirend nem a megfelelő dokumentum ezek kifejtésére. A házirend szabályozási körébe ugyanis csak és kizárólag az iskolai élet, valamint az iskolai rendezvények tartozhatnak. Így például az a házirendi szabály, amely a diák otthon, közterületen, köz-és magánintézményben, szórakozóhelyen, vendégségben, vakáció alatt vagy bármely más, iskolán kívüli helyen való magatartására irányul, törvénysértő, mivel szabályozási hatáskör hiányában született.

Az iskolai házirend előírásait az iskola valamennyi tanulója és dolgozója köteles betartani, ezek megsértése esetén fegyelmi felelősségrevonás kezdeményezhető. Abban az esetben, ha a házirend erkölcsi színezetű előírást is tartalmaz - például az ékszerviseléssel, a köszönés rendjével, az iskolai öltözékkel kapcsolatban - ezek megsértése is fegyelmi vétségnek minősül, amely fegyelmi büntetést vagy intézkedést vonhat maga után. A túlszabályozás veszélyeire figyelemmel javasoltuk az érintett oktatási intézmények vezetőinek az iskolai házirendek általunk aggályosnak tartott előírásainak felülvizsgálatát.

Tapasztalataink szerint az iskolák vezetői helyeslik azt, hogy joga van az iskolának elkészítenie saját programját, tantervét, belső munkaszabályzatait. Tekintettel azonban arra, hogy mind a házirend, mind a szervezeti és működési szabályzat elkészítése olyan komoly jogi szakmai felkészültséget kíván meg, amellyel egy-egy oktatási intézmény nem rendelkezik, nem tartjuk kielégítőnek azt a segítséget, amelyet az iskolák e téren a közoktatás felső irányításától kaptak. Erre utal az is, hogy az általunk vizsgált alapdokumentumok jelentős része tartalmi szempontból súlyosan kifogásolható volt. A dokumentumok elemzése során megállapítottuk azt is, hogy a vizsgált oktatási intézmények házirendjei nem vagy csak lassan igazodnak a változó jogszabályi környezethez. Az összhang megteremtése annak ellenére sem sikerült, hogy a Rendeletet módosító 16/1998. (IV. 8.) MKM rendelet kötelezően írta elő az alapdokumentumok felülvizsgálatának és - a hatályos jogszabályoknak megfelelő - módosításának határidejét. Az oktatási miniszter feladata, hogy kidolgozza a közoktatás tartalmi szabályozásának kereteit, szabályozza a közreműködő intézményrendszer működését, továbbá, hogy gondoskodjon a feladatellátás feltételeiről. A vizsgálat során az iskolai dokumentumokkal összefüggésben feltárt, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslása érdekében - az intézmények vezetőinek címzett ajánláson túl - szükségesnek tartjuk, hogy az oktatási minisztérium nyújtson közvetlen szakmai és módszertani segítséget az oktatási intézmények szervezeti és működési szabályzatainak, házirendjeinek és egyéb belső szabályzatainak kidolgozásához, valamint írja elő a házirendek kötelező, évenkénti felülvizsgálatát. Álláspontunk szerint a fenti intézkedések együttesen biztosíthatják a jogbiztonság elvének maradéktalan érvényesülését, valamint az összhangot a jogi szféra és az iskolai gyakorlat között.

Ma Magyarországon az iskola még mindig oktatásközpontú. Az utóbbi évtizedben az iskolán kívüli érdekeltségek  - a szakmaiak és az üzletiek egyaránt - ezt motiválták. Nálunk az iskola, ezen belül a tanulói lét szerepének konzervatív felfogása még tettenérhető, és ezt eddig semmiféle reformmal nem lehetett megváltoztatni.

Vizsgálatunk során szerzett tapasztalataink alapján általánosságban megállapítható, hogy azokat a jogokat, amelyeket a közoktatási törvény a diákok egyéni vagy kollektív jogaként felsorol, az érintettek alig ismerik. Javarészt azok az erősen megcsonkított változatok is ismeretlenek számukra, amelyeket az iskolai házirendek mégis tartalmaznak.

A házirendeket általában az év elején tartott osztályfőnöki órán ismertetik, jobb esetben megtárgyalják. Elvétve találhatók meg az osztálytermek falán, a legritkább esetben kapják kézbe a tanulók írásban. Csupán egyetlen iskolában találtunk olyan házirendet, amely a diákokat megillető általánosabb emberi és a speciális tanulói jogokat megközelítő teljességgel tartalmazta (Békéscsaba). Még ebben az iskolában sem tapasztaltuk azonban, hogy ezeket a jogokat az érintettek ismerték volna. 

A vizsgálat tapasztalatai alapján leszögezhető, hogy a diákjogok ismertségéhez nem elegendő a jogok puszta megfogalmazása és deklarálása. Az ismeretek átadása a valóságos pedagógiai gyakorlat hétköznapjaiban lehetséges. A tanulói jogokkal kapcsolatos ismeretek gyakorlati közvetítésének hiánya veszélyezteti az ifjúság érdekeinek alkotmányos védelmét deklaráló alapelv maradéktalan érvényesülését. Ennek orvoslását szolgálná a nemzeti alaptanterv olyan módosítása, amely az ember és társadalom műveltségi területén, az életkorhoz igazodó részletességgel jelenítené meg a tanulói jogokkal kapcsolatos ismereteket.

A vizsgálat során diákönkormányzattal, választott diákvezetőkkel minden iskolában találkoztunk. A diákönkormányzatoknak majdnem mindenütt van szervezeti és működési szabályzata, de valóban és érdemben működő, a diákok által is elismert önkormányzat kevés helyen van (Szolnok, Budaörs). A diákönkormányzatot segítő tanárt többnyire az igazgatóság jelöli ki, a diákok pedig elfogadják a kijelöltet. Egy helyen, Szolnokon, a segítő tanárt maguk a diákok választották az iskola gazdasági vezetőjének személyében.

A diákönkormányzatok működési kereteit minden esetben a meghatározott jogosítványokat átengedő oktatásigazgatás vagy az iskola határozza meg. A diákönkormányzatok működésének hatékonysága az átengedett jogosítványok körétől, az önkormányzati munka intézményesültségétől és a diákönkormányzatot körülvevő iskola közéleti kultúrájától függ. Az Oktatáskutató Intézet vizsgálatának eredményével megegyező tapasztalataink szerint az iskolák diákönkormányzatai nem játszanak szerepet a diákok érdekképviseletének gyakorlásában. Tevékenységük a különféle iskolai rendezvények megszervezésére szorítkozik.

A diákok önkormányzatai akként alakulnak, amilyen ösztönzést az iskola nevelőtestületétől kapnak, külső támogatásuk nincs. Az iskolák minden létező keretet és formát igyekeznek igénybe venni azért, hogy diákjaik igényeit kielégíthessék, és valamiből finanszírozzák a rendezvényeiket, az iskola közösségi életének megteremtését. 

Az 1997. és 1998. évi Országos Diákparlamenten elhangzottak, valamint helyszíni vizsgálataink azt mutatták, hogy a diákönkormányzatok működési feltételeinek hiányzik az anyagi fedezete. A törvény biztosította költségvetési támogatás a jelenlegi rendszerben nem vagy nem feltétlenül jut el a diákönkormányzatokhoz. Ahhoz azonban, hogy a diákönkormányzat törvényben biztosított jogait ténylegesen gyakorolhassa, illetőleg kötelezettségeit teljesíthesse, szüksége van a diákönkormányzatok céljára rendelt pénzeszközökre. A megfelelő jogi garanciák hiánya veszélyezteti az ifjúság érdekeinek alkotmányos védelmét deklaráló alapelv maradéktalan érvényesülését. Ennek orvoslását szolgálná a diákönkormányzatok működéséhez nyújtott állami támogatás célhoz jutását garantáló jogszabályi biztosítékok kidolgozása.

Vizsgálatunk közvetlenül nem célozta a kirívó, erőszakos iskolai jelenségek feltárását, de figyelemre méltó, hogy a kilenc iskolából ötben a diákokkal való beszélgetés során szó esett ilyen esetekről. Sárospatakon egy diákcsoport az iskola falait, berendezéseit rongálta meg; a budapesti Egressy Gábor szakközépiskola, valamint a budaörsi Illyés Gyula gimnázium és szakközépiskola egy-egy tanárának tették használhatatlanná az autóját a diákok, a budapesti Petőfi Gimnázium diákjai egy kezdő pedagógust "cikiztek ki" az iskolából rövid idő alatt, a kecskeméti egészségügyi szakközépiskolában pedig két olyan pedagógus is dolgozik, akik egészségi  állapotuk miatt diákgúnyolódás tárgyai.

Ezek az esetek egymáshoz ugyan nem hasonlíthatók, de azt mutatják, hogy az erőszak, a deviancia és ezek betyárbecsületből való cinkos elfogadása jelen van az iskolában, továbbá, hogy ma alig van eszköze az iskolavezetésnek arra, hogy a hivatására alkalmatlan tanártól megválhasson.

Alapvető társadalmi érdek a munkáltatók és az általuk foglalkoztatott közalkalmazottak közötti konfliktusmentes viszony. Ennek fontosságát az is kiemeli, hogy a közalkalkalmazotti törvény hatálya alá többek között olyan munkáltatók tartoznak, akiknek nem megfelelő munkája a közérdeket súlyosan veszélyeztetheti. Az oktatási intézmények működésének zavarai tehát súlyos társadalmi kárt okozhatnak. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (Kjt.) speciális szabályt tartalmaz a közalkalmazotti jogviszony felmentéssel történő megszüntetésének arra az esetére, ha a közalkalmazott alkalmatlansága egészségügyi okból következik be és emiatt nem képes munkakörét a továbbiakban ellátni. Ebben az esetben ugyanis az érintett csak akkor menthető fel, ha a munkáltatónál nincs az egészségi állapotának megfelelő munkakör vagy ha az e munkakörbe történő áthelyezéséhez nem járul hozzá az érintett közalkalmazott.

A Kjt. értelmében a munkáltatónak a felmentés előtt meg kell vizsgálnia, van-e olyan más munkakör, amelynek ellátására az érintett közalkalmazott alkalmas, és amennyiben van ilyen, abba át kell helyezni, ha azt a közalkalmazott elvállalja. Mindezek mellett azonban elengedhetetlenül fontos annak az iskolai környezetnek a megteremtése és védelme is, amely maradéktalanul biztosítja a tanulók biztonságát, egészséges fejlődését és nevelését. A vizsgálat tapasztalatai szerint az oktatási intézményekben foglalkoztatott egyes pedagógusok munkaköri alkalmasságának kétségei veszélyeztetik a diákok legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint emberi méltóságához fűződő jogainak maradéktalan érvényesülését. E jogok védelmének hatékonyabb biztosítása érdekében, szükségesnek tartjuk a pedagógusok pszichológiai alkalmasságának időszakos vizsgálatát.

Vizsgálatunknak nem volt kiemelt célja a diákok iskolai terhelésének felmérése. A munka közben azonban nem lehetett nem meghallani a diákok egybehangzó, egyöntetűen keserű panaszát arra, hogy napi iskolai terhelésük elviselhetetlen. Kimerültek, hajszoltak, 6-7 tanórájuk van naponta, de majd' minden iskolában akadt olyan diák, akinek 8 tanórája is van a hét valamelyik napján, nem számítva a délutáni önkéntes elfoglaltságokat. Mivel az ilyen terheléshez adódik az otthoni feladatok elvégzése, egyértelműen megállapítható, hogy a mai magyar középiskola diákjai egészségtelenül élnek. A túlzott terhelés egyik következménye a közéleti kérdések  iránti érdektelenség és jellemző a passzív kikapcsolódások felé vonzódás. Amikor 1968-ban Gazsó-Pataki-Várhegyi 769 budapesti diák életmódját vizsgálta (Diákéletmód Budapesten, Gondolat, 1971.), megállapította, hogy a hét tanítási napjain átlagban 5,3 óra iskolai és napi 1,9 óra otthoni tanulási terhei voltak a diákoknak. Ezt a kutatók már akkor életmód-torzítónak, beszűkült életvitelre késztetőnek, a szocializációs folyamatot retardálónak tartották. Ma a középiskolás diákok munkanapjában a tanítási órák száma 28-30%-kal magasabb, mint 30 évvel ezelőtt. A napi, illetve heti terhelés pedig nem egyszerűen tanítási, egészségügyi vagy szocializációs kérdés, hanem devianciát is generáló tényező, hiszen egyeseknél igazolja a társadalmi követelményekkel való szembeszegülést. Vizsgálatunk tapasztalatai szerint az oktatási intézmények megfelelő eszközök hiányában jelenleg nem képesek a túlterhelésből fakadó konfliktusok kezelésére. A tanulók egészséges fejlődését és nevelését biztosító iskolai környezet kialakítása és a diákok legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogának hatékonyabb érvényesülése érdekében, szükségesnek tartjuk azt, hogy a középfokú oktatási intézményekben az iskolaorvos mellett iskolai pszichológus is működjön.

A gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak. A fentiekkel összefüggésben a pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása.  Kötelessége különösen, hogy a gyermekek, tanulók emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartsa. Ennek ellenére több iskolában is panaszolták a diákok, hogy gyakran van részük gúnyos hangú kioktatásban, mások előtti "letolásban", tapintatlan, lenéző modorú tanári túlkapásban, és szóvá tették azt is, hogy vannak olyan tanáraik, akiknek szokása a diákok testi bántalmazása. Sérelmezték azt is, hogy a tanárok a diákokkal négyszemközt megtárgyalt témákat tapintatlanul "kibeszélik". Tekintettel azonban arra, hogy a diákok az esetleges retorziótól való félelmükben nevük elhallgatását kérték, védelmük érdekében nem vállalkozhattunk az őket ért sérelmek körülményeinek feltárását célzó vizsgálat megindítására. 

VI. Ajánlások

A jelentésben foglalt megállapítások alapján a fenntartóknak és az oktatási intézményeknek tett egyedi ajánlásokon kívül, a diákokat megillető jogok érvényesülésének védelme érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésében valamint 25. §-ában biztosított jogkörömben, a következő ajánlásokat teszem:

1. Kezdeményezem, hogy az oktatási miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/1998. (IX. 30.) Korm. rendelet 2. §-a a) pontjában foglalt feladatkörében eljárva intézkedjen arról, hogy a minisztérium nyújtson közvetlen szakmai és módszertani segítséget az oktatási intézmények szervezeti és működési szabályzatainak, házirendjeinek és egyéb belső szabályzatainak kidolgozásához.

2. Kezdeményezem, hogy az oktatási miniszter módosítsa a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendeletet úgy, hogy az tegye kötelezővé a közoktatási intézmények házirendjeinek évenkénti felülvizsgálatát.  

3. Kezdeményezem, hogy az oktatási miniszter tegyen javaslatot a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 93. § (1) bekezdésének b) pontja alapján a nemzeti alaptanterv kiadásáról szóló 130/1995. (X. 26.) Korm. rendelet módosítására annak érdekében, hogy a NAT Ember és társadalom műveltségi területén az életkorhoz igazodó részletességgel jelenjenek meg a tanulói jogokkal kapcsolatos ismeretek.

4. Kezdeményezem, hogy az oktatási miniszter tegyen javaslatot arra, hogy a diákönkormányzat működéséhez a Magyar Köztársaság 1998. évi költségvetéséről szóló, 1997. évi CXLVI. törvény 3. számú mellékletének 17. pontja alapján nyújtott állami támogatás az önkormányzatok normatív támogatásától elkülönítetten, célhoz rendelt állami költségvetési hozzájárulásként utalják ki.

5. Kezdeményezem, hogy az oktatási miniszter dolgozza ki azokat a jogszabályi feltételeket, amelyek biztosítják, hogy a diákönkormányzatok a működésükhöz szükséges állami támogatáshoz garantáltan hozzájuthassanak.

6. Felkérem az oktatási minisztert, hogy a feladat és hatásköréről szóló 162/1998. (IX. 30.) Korm. rendelet 2. §-ának e) pontjában foglalt hatáskörében kezdeményezze a pedagógusok időszakos, pszichológiai alkalmasságukra is kiterjedő orvosi vizsgálata szabályrendszerének kidolgozását és gondoskodjon a végrehajtás szervezeti és anyagi feltételeiről.

7. Felkérem az oktatási minisztert, hogy kezdeményezze az iskola-egészségügyi ellátásról szóló 26/1997 NM rendelet módosítását annak érdekében, hogy a középfokú oktatási intézményekben az iskolaorvos mellett iskolai pszichológus is működjön.

Budapest, 1998. december 21.

Gönczöl Katalin

Melléklet
A vizsgálat során alkalmazott jogszabályok
 
- kivonatos közlés -

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló,  1949. évi XX. törvény 

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

7. § (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját.

16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

59. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog.

60. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságára.
(2) Ez a jog magában foglalja a vallás vagy más lelkiismereti meggyőződés szabad megválasztását vagy elfogadását, és azt a szabadságot, hogy vallását és meggyőződését mindenki vallásos cselekmények, szertartások végzése útján vagy egyéb módon akár egyénileg, akár másokkal együttesen nyilvánosan vagy magánkörben kinyilváníthassa vagy kinyilvánítását mellőzze, gyakorolhassa vagy taníthassa.

61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.

63. § (1) A Magyar Köztársaságban az egyesülési jog alapján mindenkinek joga van a törvény által nem tiltott célra szervezeteket létrehozni, illetőleg azokhoz csatlakozni.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

2. A Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló, 1991. évi LXIV. törvény

3. cikk 1. A szociális védelem köz- és magánintézményei, a bíróságok, a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenek felett álló érdekét veszik figyelembe elsősorban.

12. cikk 1. Az Egyezményben részes államok az ítélőképessége birtokában lévő gyermek számára biztosítják azt a jogot, hogy minden őt érdeklő kérdésben szabadon kinyilváníthassa véleményét, a gyermek véleményét, figyelemmel korára és érettségi fokára, kellően tekintetbe kell venni.

2. Ebből a célból nevezetesen lehetőséget kell adni a gyermeknek arra, hogy bármely olyan bírói vagy közigazgatási eljárásban, amelyben érdekelt, közvetlenül vagy képviselője, illetőleg arra alkalmas szerv útján, a hazai jogszabályokban foglalt eljárási szabályoknak megfelelően meghallgassák.

13. cikk 1. A gyermeknek joga van a véleménynyilvánítás szabadságára. Ez a jog magában foglalja mindenfajta tájékoztatás és eszme határokra tekintet nélküli kérésének, megismerésének és terjesztésének szabadságát, nyilvánuljon meg az szóban, írásban, nyomtatásban, művészi vagy bármilyen más, a gyermek választásának megfelelő formában.

14. cikk 1. Az Egyezményben részes államok tiszteletben tartják a gyermek jogát a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadságra.

15. cikk 1. Az Egyezményben részes államok elismerik a gyermek egyesülési és békés gyülekezési jogát.

16. cikk 1. A gyermeket nem szabad alávetni magánéletével, családjával, lakásával vagy levelezésével kapcsolatban önkényes vagy törvénytelen beavatkozásnak, sem pedig becsülete vagy jó hírneve elleni jogtalan támadásnak.
2. Ilyen beavatkozás vagy támadás ellen a gyermeket megilleti a törvény védelme.

17. cikk Az Egyezményben részes államok elismerik a tömegtájékoztatási eszközök feladatának fontosságát, és gondoskodnak arról, hogy a gyermek hozzájusson a különböző hazai és nemzetközi forrásokból származó tájékoztatáshoz és anyagokhoz, nevezetesen azokhoz, amelyek szociális, szellemi és erkölcsi jóléte előmozdítását, valamint fizikai és szellemi egészségét szolgálják.

24. cikk 1. Az Egyezményben részes államok elismerik a gyermeknek a lehető legjobb egészségi állapothoz való jogát, valamint, hogy orvosi ellátásban és gyógyító-nevelésben részesülhessen. Erőfeszítéseket tesznek annak biztosítására, hogy egyetlen gyermek se legyen megfosztva az ezeknek a szolgáltatásoknak az igénybevételére irányuló jogától.

28. cikk 2. Az Egyezményben részes államok megtesznek minden alkalmas intézkedést annak érdekében, hogy az iskolai fegyelmet a gyermeknek mint emberi lénynek a méltóságával összeegyeztethetően és az Egyezménynek megfelelően alkalmazzák.

29. cikk 1. Az Egyezményben részes államok megegyeznek abban, hogy a gyermek oktatásának a következő célokra kell irányulnia:

a) elő kell segíteni a gyermek személyiségének kibontakozását, valamint szellemi és fizikai tehetségének és képességeinek a lehetőségek legtágabb határáig való kifejlesztését;

b) a gyermek tudatába kell vésni az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában elfogadott elvek tiszteletben tartását;

3. Az Egyesült Nemzetek Közgyűlése XXI. ülésszakán, 1966. december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya kihirdetéséről 1976. évi 8. törvényerejű rendelet alapján

2. Cikk 3. Az Egyezségokmányban részes minden állam kötelezi magát annak biztosítására, hogy
a) minden olyan személy, akinek az Egyezségokmányban elismert jogai vagy szabadságai sérelmet szenvednek, hatékony jogorvoslattal élhessen akkor is, ha a jogok megsértését hivatalos minőségben eljáró személyek követték el;
c) az illetékes hatóságok a helytállónak elismert jogorvoslatnak érvényt szerezzenek.

18. Cikk 1. Mindenkinek joga van a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságára. Ez a jog magában foglalja a vallás vagy meggyőződés szabad megválasztását vagy elfogadását és azt a szabadságot, hogy vallását vagy meggyőződését vallásos cselekmények és szertartások végzése útján akár egyénileg, akár másokkal együttesen nyilvánosan vagy magánkörben kinyilváníthassa, gyakorolhassa és taníthassa.

19. Cikk 2. Mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra; ez a jog magában foglalja mindenfajta adat és gondolat határokra való tekintet nélküli - szóban, írásban, nyomtatásban, művészi formában vagy bármilyen más tetszése szerinti módon történő - keresésének, megismerésének és terjesztésének a szabadságát is.

22. Cikk 1. Mindenkinek joga van a másokkal való szabad társulásra, ideértve azt a jogot, hogy érdekei védelme céljából szakszervezeteket alakítson, illetőleg azokhoz csatlakozzon.

4. Az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény és az ahhoz tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló, 1993. évi XXXI. törvény 

9. Cikk 1. Mindenkinek joga van a gondolat-, a lelkiismeret- és vallásszabadsághoz; ez a jog magában foglalja a vallás vagy meggyőződés megváltoztatásának szabadságát, valamint a vallásnak vagy meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben istentisztelet, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatásának jogát.

10. Cikk 1. Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához. Ez a jog magában foglalja a véleményalkotás szabadságát és az információk, eszmék megismerésének és közlésének szabadságát országhatárokra tekintet nélkül és anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhasson.

11. Cikk 1. Mindenkinek joga van a békés célú gyülekezés szabadságához és a másokkal való egyesülés szabadságához, beleértve érdekei védelmében a szakszervezetek alapítását és az azokhoz való csatlakozásnak a jogát.

5. A közoktatásról szóló, 1993. évi LXXIX. törvény 

4. § (2) Az állami és a helyi önkormányzati nevelési-oktatási intézmény nem lehet elkötelezett egyetlen vallás vagy világnézet mellett sem. Az állami és a helyi önkormányzati iskola pedagógiai programjában biztosítani kell az ismeretek, a vallási, illetve világnézeti információk tárgyilagos és többoldalú közvetítését. Az állami és a helyi önkormányzati nevelési-oktatási intézmény nevelési, illetve pedagógiai programja, működése, tevékenysége és irányítása vallási és világnézeti tanítások igazságáról nem foglalhat állást, vallási és világnézeti kérdésekben semlegesnek kell maradnia.
(3) Az iskolában gondoskodni kell az alapvető erkölcsi ismeretek elsajátításáról. Az állami és a helyi önkormányzati iskolák tananyagában biztosítani kell a vallások erkölcsi és művelődéstörténeti tartalmának tárgyszerű és elfogulatlan ismertetését.

10. § (2) A gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.

(3) A gyermeknek, tanulónak joga, hogy

c) részére az állami és helyi önkormányzati iskola egész pedagógiai programjában és tevékenységében a tanítás során a tájékoztatás nyújtása és az ismeretek közlése tárgyilagosan és többoldalú módon történjék;
d) nem állami, nem önkormányzati nevelési-oktatási intézményben vegye igénybe az óvodai, iskolai, kollégiumi ellátást, továbbá, hogy az állami, illetve önkormányzati nevelési-oktatási intézményben hit- és vallásoktatásban vegyen részt;

e) személyiségi jogait, így különösen személyiségének szabad kibontakoztatásához való jogát, önrendelkezési jogát, cselekvési szabadságát, családi élethez és magánélethez való jogát az óvoda, az iskola, illetve a kollégium tiszteletben tartsa, e jogának gyakorlása azonban nem korlátozhat másokat e jogainak érvényesítésében, továbbá nem veszélyeztetheti a saját és társai, a nevelési-oktatási intézmény alkalmazottai egészségét, testi épségét, illetve a művelődéshez való jog érvényesítéséhez szükséges feltételek megteremtését, fenntartását;

11. § (1) A tanuló joga különösen, hogy

e) hozzájusson a jogai gyakorlásához szükséges információkhoz, tájékoztassák a jogai gyakorlásához szükséges eljárásokról;
f) részt vegyen a diákkörök munkájában, és kezdeményezze azok létrehozását, tagja legyen iskolai, művelődési, művészeti, ismeretterjesztő, sport- és más köröknek – ha törvény másképp nem rendelkezik –, az iskolán kívüli társadalmi szervezeteknek;

g) az emberi méltóság tiszteletben tartásával szabadon véleményt nyilvánítson minden kérdésről, az őt nevelő és oktató pedagógus munkájáról; az iskola, kollégium működéséről, továbbá tájékoztatást kapjon személyét és tanulmányait érintő kérdésekről, valamint e körben javaslatot tegyen, továbbá kérdést intézzen az iskola, a kollégium vezetőihez, pedagógusaihoz, az iskolaszékhez, a kollégiumi székhez, s arra legkésőbb a megkereséstől számított harminc napon belül – az iskolaszéktől, kollégiumi széktől a harmincadik napot követő első ülésén – érdemi választ kapjon;

h) vallási, világnézeti vagy más meggyőződését, nemzeti vagy etnikai önazonosságát tiszteletben tartsák, és azt kifejezésre juttassa, feltéve, hogy e jogának gyakorlása nem ütközik jogszabályba, nem sérti másoknak ezt a jogát, és nem korlátozza a társai tanuláshoz való jogának gyakorlását;

i) a levelezéshez, továbbá kollégiumban a lakáshoz való jogát tiszteletben tartsák, feltéve, hogy e jogának gyakorlása nem sérti másoknak ezt a jogát, és nem korlátozza társai tanuláshoz való jogának gyakorlását;

l) jogai megsértése esetén – jogszabályban meghatározottak szerint – eljárást indítson, továbbá igénybe vegye a nyilvánosságot;

m) személyesen vagy képviselői útján – jogszabályban meghatározottak szerint – részt vegyen az érdekeit érintő döntések meghozatalában, a nevelési-oktatási intézmény irányításában;

s) választó és választható legyen a diákképviseletbe;

t) a diákönkormányzathoz fordulhasson érdekképviseletért, illetve e törvényben meghatározottak szerint kérje az őt ért sérelem orvoslását;

(2) A szakközépiskola, a szakmunkásképző iskola és a szakiskola tanulóját a gyakorlati képzés keretében az érdekvédelem és a munkavédelem tekintetében megilletik mindazok a jogok, amelyeket a Munka Törvénykönyve biztosít a munkavállalók részére [Mt. 18. §, 19. §, 21. §, 22. § (1)–(2) bekezdés, 24. § (1) bekezdés, 26–27. §, 102. § (2) bekezdés és a (3) bekezdésének b)–c) pontja, 128. § (2) bekezdés]. 

(6) Nagykorú és cselekvőképes tanuló esetén e törvénynek a szülő jogaira és kötelességeire vonatkozó rendelkezéseit nem kell alkalmazni. Ha e törvény vagy a végrehajtására kiadott jogszabály a szülő, a szülői szervezet (közösség) vagy a szülők képviselője részére jogot vagy kötelezettséget állapít meg, nagykorú tanuló esetén a jogok gyakorlása, a kötelezettségek teljesítése a tanulót – az iskolaszékbe történő delegálás kivételével –, a diákönkormányzatot, a tanulók képviselőjét illeti meg, illetve terheli. Ha a nagykorú tanuló önálló jövedelemmel nem rendelkezik, és a szülővel közös háztartásban él, a tanulói jogviszony, kollégiumi tagsági viszony megszűnésével, a tanuló tanulmányi kötelezettségének teljesítésével és a fizetési kötelezettséggel járó iskolai, kollégiumi döntésekről a szülőt is értesíteni kell.

(7) Az e törvényben meghatározott jogokat és kötelezettségeket rendeltetésüknek megfelelően kell gyakorolni, illetőleg teljesíteni. A jogok rendeltetésszerű gyakorlása során kiemelt figyelmet kell fordítani a gyermeki és tanulói jogok érvényesítésére. A jog gyakorlása akkor nem tekinthető rendeltetésszerűnek, ha az az e törvényben és a szakképzésről szóló törvényben, illetve az e törvények végrehajtására kiadott jogszabályokban biztosított jogok csorbítására, érdekérvényesítési lehetőségek korlátozására, a véleménynyilvánítás elfojtására, a tájékozódási jog korlátozására irányul, vagy erre vezet. A rendeltetésellenes joggyakorlást haladéktalanul meg kell szüntetni, és hátrányos következményeit – az e törvényben, illetve a szakképzésről szóló törvényben szabályozott eljárás keretében – orvosolni kell. Az eljárásban a gyermek, tanuló javára kell dönteni, ha a tényállás nem tisztázható megnyugtatóan.

13. § (3) A szülő joga igényelni, hogy az óvoda a nevelési programjában és tevékenységében, az iskola és kollégium pedagógiai programjában és tevékenységében a tájékoztatást és az ismereteket tárgyilagosan és többoldalú módon közvetítse, továbbá, hogy az állami, illetve önkormányzati nevelési-oktatási intézményben a hit- és vallásoktatást lehetővé tegyék.

19. § (7) A pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása. Ezzel összefüggésben kötelessége különösen, hogy
e) a gyermekek, tanulók, emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartsa,
g) a szülő és a tanuló javaslataira, kérdéseire érdemi választ adjon.

41. § (1) A nevelési-oktatási intézményekben a gyermekek nevelését, a tanulók nevelését és oktatását, a lelkiismereti szabadság és a különböző világnézetűek közötti türelmesség elve alapján kell szervezni.

(2) A nevelési-oktatási intézményekben tiszteletben kell tartani a gyermek, tanuló, szülő, alkalmazott lelkiismereti és vallásszabadságát.

(3) A gyermek, tanuló, a szülő és az alkalmazott nem késztethető világnézeti meggyőződésének megvallására, megtagadására.

(4) A gyermeket, tanulót, a szülőt és a pedagógust nem érheti hátrány lelkiismereti meggyőződése miatt.

(5) A nevelési-oktatási intézménynek gondoskodnia kell a rábízott gyermekek, tanulók felügyeletéről, a nevelés és oktatás egészséges és biztonságos feltételeinek megteremtéséről, a tanuló- és gyermekbaleseteket előidéző okok feltárásáról és megszüntetéséről, a gyermekek, tanulók rendszeres egészségügyi vizsgálatának megszervezéséről, ennek keretében különösen, hogy az óvodába járó gyermek, valamint a tankötelezettség végéig az általános iskolába, középiskolába, szakiskolába járó tanuló évenként legalább egyszer fogászati, szemészeti és belgyógyászati vizsgálaton vegyen részt, továbbá az általános iskolában, középiskolában és szakiskolában évente két alkalommal a tanulók fizikai állapotának méréséről.

62. § (1) Az iskola, a kollégium tanulói közös tevékenységük megszervezésére – a házirendben meghatározottak szerint – diákköröket hozhatnak létre.

(2) A tanulóközösségek döntési jogkört gyakorolnak – a nevelőtestület véleménye meghallgatásával – saját közösségi életük tervezésében, szervezésében, valamint tisztségviselőik megválasztásában, és jogosultak képviseltetni magukat a diákönkormányzatban.

63. § (1) A tanulók, a tanulóközösségek és a diákkörök a tanulók érdekeinek képviseletére diákönkormányzatot hozhatnak létre. A diákönkormányzat tevékenysége a tanulókat érintő valamennyi kérdésre kiterjed. A diákönkormányzat munkáját a tanulók által felkért nagykorú személy segíti, aki – a diákönkormányzat megbízása alapján – eljárhat a diákönkormányzat képviseletében is.

(2) Ha az iskolában, kollégiumban több diákönkormányzat tevékenykedik, az járhat el a nevelési-oktatási intézmény egészét érintő ügyekben, amelyik megválasztásában a legtöbb tanuló vett részt, feltéve, hogy ily módon a tanulók több mint ötven százalékának képviselete biztosított. Ilyen diákönkormányzat hiányában az iskolában, kollégiumban működő diákönkormányzatok a nevelési-oktatási intézmény egészét érintő ügyek intézésére közös szervezetet hozhatnak létre, vagy megbízhatják valamelyik diákönkormányzatot (a továbbiakban: iskolai, kollégiumi diákönkormányzat).

(3) A diákönkormányzat – a nevelőtestület véleményének kikérésével – dönt saját működéséről, a diákönkormányzat működéséhez biztosított anyagi eszközök felhasználásáról, hatáskörei gyakorlásáról, egy tanítás nélküli munkanap programjáról, az iskolai, kollégiumi diák-önkormányzati tájékoztatási rendszerének létrehozásáról és működtetéséről, valamint a tájékoztatási rendszer (iskolaújság, iskolarádió stb.) szerkesztősége tanulói vezetőjének (felelős szerkesztőjének), munkatársainak megbízásáról.

(4) A diákönkormányzat szervezeti és működési szabályzatát a választó tanulóközösség fogadja el, és a nevelőtestület hagyja jóvá. A szervezeti és működési szabályzat jóváhagyása csak akkor tagadható meg, ha az jogszabálysértő, vagy ellentétes az iskola szervezeti és működési szabályzatával, illetve házirendjével. A szervezeti és működési szabályzat jóváhagyásáról a nevelőtestületnek beterjesztést követő harminc napon belül nyilatkoznia kell. A szervezeti és működési szabályzatot, illetve módosítását jóváhagyottnak kell tekinteni, ha a nevelőtestület harminc napon belül nem nyilatkozik.

(5) A diákönkormányzat véleményt nyilváníthat, javaslattal élhet a nevelési-oktatási intézmény működésével és a tanulókkal kapcsolatos valamennyi kérdésben.

(6) A diákönkormányzat feladatainak ellátásához térítésmentesen használhatja az iskola, kollégium helyiségeit, berendezéseit, ha ezzel nem korlátozza az iskola, kollégium működését.

64. § (1) A diákönkormányzatok jogosultak szövetséget létesíteni, illetve ilyenhez csatlakozni. A szövetség az iskolában, kollégiumban a diákönkormányzat jogait nem gyakorolhatja.

(2) Az iskolai, a kollégiumi diákönkormányzat egyetértési jogot gyakorol a tanulókat érintő következő kérdésekben:
a) jogszabályban meghatározott ügyekben az iskolai szervezeti és működési szabályzat elfogadásakor és módosításakor;
b) a tanulói szociális juttatások elosztási elveinek meghatározásakor;
c) az ifjúságpolitikai célokra biztosított pénzeszközök felhasználásakor;

(3) Az iskolai, kollégiumi diákönkormányzat egyetértési jogot gyakorol a házirend elfogadásakor, illetve módosításakor.

(4) Az intézményi diákönkormányzat és az ÁMK diákönkormányzat megalakulására, működésére, jogállására az iskolai, kollégiumi diákönkormányzatra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.

76. § (1) Ha a tanuló a kötelességeit vétkesen és súlyosan megszegi, fegyelmi eljárás alapján, írásbeli határozattal fegyelmi büntetésben részesíthető.

(2) A fegyelmi büntetés lehet
a) megrovás;
b) szigorú megrovás;
c) meghatározott kedvezmények, juttatások csökkentése, illetőleg megvonása;
d) áthelyezés másik osztályba, tanulócsoportba vagy iskolába;
e) eltiltás az adott iskolában a tanév folytatásától;
f) kizárás az iskolából.

(3) Tanköteles tanulóval szemben a (2) bekezdés e)–f) pontjában meghatározott fegyelmi büntetés nem alkalmazható. A (2) bekezdés d) pontjában szabályozott fegyelmi büntetés akkor alkalmazható, ha az iskola igazgatója a tanuló átvételéről a másik iskola igazgatójával megállapodott. A (2) bekezdés c) pontjában meghatározott fegyelmi büntetés szociális kedvezményekre és juttatásokra nem vonatkoztatható.

(4) A szakközépiskola és a szakiskola tanulója ellen folytatott fegyelmi eljárásba, ha a tanuló tanulószerződést kötött, be kell vonni az területi gazdasági kamarát.

(5) A kollégium tagja ellen a kollégium rendjének megsértéséért
a) megrovás;
b) szigorú megrovás;
c) kizárás
fegyelmi büntetés szabható ki.

(6) A fegyelmi büntetés megállapításánál a tanuló életkorát, értelmi fejlettségét, az elkövetett cselekmény súlyát figyelembe kell venni. A fegyelmi büntetést a nevelőtestület hozza. Az iskolai, kollégiumi diákönkormányzat véleményét a fegyelmi eljárás során be kell szerezni.

(7) A fegyelmi eljárás megindításáról – az indok megjelölésével – a tanulót és a kiskorú tanuló szülőjét értesíteni kell. A fegyelmi eljárás során a tanulót meg kell hallgatni, és biztosítani kell, hogy álláspontját, védekezését, előadja. Ha a meghallgatáskor a tanuló vitatja a terhére rótt kötelességszegést, vagy a tényállás tisztázása egyébként indokolja, tárgyalást kell tartani. A tárgyalásra a tanulót és a kiskorú tanuló szülőjét meg kell hívni. Kiskorú tanuló esetén a fegyelmi eljárásba a szülőt minden esetben be kell vonni. A fegyelmi eljárás során a tanulót a szülő, illetőleg más megbízott is képviselheti. A fegyelmi tárgyalást akkor is meg lehet tartani, ha a tanuló, illetve a szülő vagy a megbízott ismételt, szabályszerű értesítés ellenére sem jelent meg. A tanuló, kiskorú tanuló esetén a tanuló vagy a szülő kezdeményezésére a fegyelmi eljárást meg kell indítani és le kell folytatni.

(8) A tanulóval szemben ugyanazért a kötelességszegésért csak egy fegyelmi büntetés állapítható meg. Ha a kötelességszegés miatt az iskolában és a kollégiumban is helye lenne fegyelmi büntetés megállapításának – a nevelési-oktatási intézmények eltérő megállapodásának hiányában – a fegyelmi büntetést abban a nevelési-oktatási intézményben lehet megállapítani, amelyikben az eljárás előbb indult.
(9) A gyakorlati képzés keretében elkövetett kötelességszegésért a fegyelmi eljárást az iskolában kell lefolytatni.

(10) Végrehajtani csak jogerős fegyelmi határozatot lehet. A fegyelmi eljárás lefolytatásának szabályait jogszabály határozza meg.

77. § (1) Ha a tanuló tanulmányi kötelezettségeinek teljesítésével összefüggésben a nevelési-oktatási intézménynek, illetve a gyakorlati képzés szervezőjének jogellenesen kárt okoz, a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvének szabályai szerint kell helytállnia.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a kártérítés mértéke nem haladhatja meg
a) gondatlan károkozás esetén a kötelező legkisebb munkabér – a károkozás napján érvényes rendelkezések szerint megállapított – egy havi összegének ötven százalékát,
b) ha a tanuló cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes, szándékos károkozás esetén az okozott kár, legfeljebb azonban a kötelező legkisebb munkabér – a károkozás napján érvényes rendelkezések szerint megállapított – öt havi összegét.

(3) Az óvoda, az iskola, a kollégium, illetve a gyakorlati képzés szervezője a gyermeknek, tanulónak az óvodai elhelyezéssel, tanulói jogviszonnyal, kollégiumi tagsági viszonnyal, gyakorlati képzéssel összefüggésben okozott kárért vétkességére tekintet nélkül, teljes mértékben felel. A kártérítésre a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvének rendelkezéseit kell alkalmazni azzal a kiegészítéssel, hogy a nevelési-oktatási intézmény, illetve a gyakorlati képzés szervezője felelőssége alól csak akkor mentesül, ha bizonyítja, hogy a kárt a működési körén kívül eső elháríthatatlan ok idézte elő. Nem kell megtéríteni a kárt, ha azt a károsult elháríthatatlan magatartása okozta.

(4) Ha a szakközépiskola, illetve a szakiskola tanulója tanulószerződést kötött, a gyakorlati képzés szervezőjének, illetve a tanulónak okozott kár megtérítésére a szakképzési törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

83. § (1) A nevelési-oktatási intézmény a gyermekkel, a tanulóval kapcsolatos döntéseit – jogszabályban meghatározott esetben és formában – írásban közli a tanulóval, illetve a szülővel.

(2) A tanuló, a szülő, az óvoda, az iskola, a kollégium döntése vagy intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) ellen – a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül – a gyermek, tanuló érdekében eljárást indíthat, kivéve a magatartás, a szorgalom, valamint a tanulmányok értékelését és minősítését. Eljárás indítható a magatartás, szorgalom és a tanulmányok minősítése ellen is, ha a minősítés nem az iskola által alkalmazott helyi tantervben meghatározottak alapján történt, illetve a minősítéssel összefüggő eljárás jogszabályba vagy a tanulói jogviszonyra vonatkozó rendelkezésekbe ütközik.

(3) Az eljárást megindító kérelem, ha
a) egyéni érdeksérelemre hivatkozással nyújtják be, felülbírálati kérelem;
b) jogszabálysértésre hivatkozással nyújtják be, törvényességi kérelem.

(4) A fenntartó képviselője jár el, és hoz másodfokú döntést
a) a törvényességi kérelem; továbbá
b) az óvodai felvételekkel és az óvodából való kizárással, a tanulói jogviszony, valamint a kollégiumi tagsági viszony létesítésével, megszüntetésével, a tanulói fegyelmi ügyekkel kapcsolatban benyújtott felülbírálati kérelem tekintetében.

(5) A felülbírálati kérelmet – a (4) bekezdésben felsorolt felülbírálati kérelmek kivételével – az iskolaszék, illetve, ha ilyen nem működik, a nevelőtestület tagjaiból álló, legalább három tagú bizottság vizsgálja meg. A vizsgálat eredményeképpen az iskolaszék, illetve a bizottság
a) a felülbírálati kérelmet elutasítja;
b) a döntés elmulasztóját döntéshozatalra utasítja;
c) a hozott döntést megsemmisíti, és a döntéshozót új döntés meghozatalára utasítja.

(6) A felülbírálati kérelem és a törvényességi kérelem benyújtásával kapcsolatos határidő számítására, a mulasztásra, a kérelem elbírálásával kapcsolatos eljárásra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvénynek a rendelkezéseit kell alkalmazni.

(7) A tanuló, a szülő a fenntartónak a törvényességi kérelem, továbbá – a 76. § (2) bekezdésének a)–b) pontjában és a 76. § (5) bekezdésének a)–b) pontjában meghatározott fegyelmi ügyek kivételével – a felülbírálati kérelem tárgyában hozott döntésének bírósági felülvizsgálatát kérheti, a közléstől számított harminc napon belül, jogszabálysértésre és tanulói jogviszonyra vonatkozó rendelkezésekbe ütközésre hivatkozással.

(8) A nevelési-oktatási intézmény döntése jogerős, ha a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem nyújtottak be eljárást megindító kérelmet, vagy az eljárást megindító kérelem benyújtásáról lemondtak. A másodfokú döntés a közléssel válik jogerőssé. A közlésre az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. A jogerős döntés végrehajtható, kivéve, ha bírósági felülvizsgálatát kérték. A másodfokú döntés azonnali végrehajtását rendelheti el a döntéshozó, ha azt a nevelési-oktatási intézménybe járó többi tanuló nyomós érdeke indokolja.

(9) A közoktatásban intézkedésre jogosult személy vagy szervezet a diákönkormányzat, a nevelőtestület, az iskolaszék, szülői szervezet (közösség) javaslatára, harminc napon belül, a helyi önkormányzat képviselő-testülete (közgyűlése) legkésőbb a harmincadik napot követő első ülésen érdemi választ köteles adni.

121. § (1) E törvény alkalmazásában

7. érdemi válasz: amelyből megállapítható a megkérdezett, illetve az intézkedésre jogosult személy, szervezet véleménye, döntése, valamint annak indoka;

37. tanulói jogviszonyra vonatkozó rendelkezések: az óvoda, iskola, kollégium szervezeti és működési szabályzata, házirendje, nevelési vagy pedagógiai programja;

6. A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló, 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 

1. § (1) A rendelet hatálya – fenntartóra tekintet nélkül – kiterjed
d) a gimnáziumokra, a szakközépiskolákra (a továbbiakban együtt: középiskola; a szakközépiskola és a szakiskola együtt: szakképző iskola),
h) a nevelési-oktatási intézménybe felvett gyermekekre, tanulókra,
i) a pedagógusokra, a nevelő-oktató munkát végző más szakemberekre és a nem pedagógus munkakört betöltőkre,
j) a gyermekek, tanulók szüleire, gyámjára.

2. § (1) Az óvodai, az iskolai és a kollégiumi munkaterv határozza meg az óvodai nevelési év rendjét, illetve az iskolai, kollégiumi tanév helyi rendjét. Ehhez ki kell kérni, az óvodaszék, iskolaszék, kollégiumi szék, az óvodai, iskolai, kollégiumi szülői szervezet (közösség), a tanulókat érintő programokat illetően az iskolai, kollégiumi diákönkormányzat, továbbá, ha a gyakorlati képzés nem az iskolában folyik, a gyakorlati képzés szervezőjének véleményét is.

(2) Az óvodai nevelési év rendjében, illetve az iskolai, kollégiumi tanév helyi rendjében kell meghatározni: az óvodai nevelés nélküli munkanapok, az iskolai tanítás nélküli munkanapok időpontját, felhasználását; a szünetek időtartamát; a megemlékezések, a nemzeti, az óvodai, az iskolai, illetve a kollégiumi ünnepek megünneplésének időpontját; iskolában, kollégiumban az évi rendes diákközgyűlés idejét; a nevelőtestületi értekezletek időpontját.

(6) Az óvoda, az iskola és a kollégium a – közoktatási törvény 4. §-ának (4) bekezdésében szabályozott – fakultatív hit- és vallásoktatással kapcsolatos feladatainak ellátása során együttműködik az érdekelt egyházi jogi személlyel. A nevelési-oktatási intézményben folyó hit- és vallásoktatás idejének és helyének meghatározásához be kell szerezni az iskolaszék (óvodaszék, kollégiumi szék) véleményét.

4. § (1) A nevelési-oktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatában kell meghatározni
a) a működés rendjét, ezen belül a gyermekek, a tanulók fogadásának (nyitva tartás) és a vezetőknek a nevelési-oktatási intézményben való benntartózkodásának rendjét,
g) a vezetők és az iskolaszék, az óvodaszék, a kollégiumi szék, valamint az óvodai, iskolai kollégiumi szülői szervezet (közösség) közötti kapcsolattartás formáját,
m) a rendszeres egészségügyi felügyelet és ellátás rendjét,
n) az intézményi védő, óvó előírásokat,
o) a bombariadó esetén szükséges teendőket,

(2) Az iskola, kollégium szervezeti és működési szabályzata az (1) bekezdésben foglaltakon kívül tartalmazza:
b) a tanórán kívüli foglalkozások szervezeti formáit,
d) a diák-önkormányzati szerv, a diákképviselők, valamint az iskolai vezetők közötti kapcsolattartás formáját és rendjét, a diákönkormányzat működéséhez szükséges feltételeket (helyiségek, berendezések használata, költségvetési támogatás biztosítása),
e) a mindennapi testedzés formáit és az iskolai sportkör, valamint az iskola vezetése közötti kapcsolattartás formáit és rendjét,
g) a tanulók véleménynyilvánításának, a tanulók rendszeres tájékoztatásának rendjét és formáit,
i) a fegyelmező intézkedések formáit és alkalmazásának elveit,
j) az iskolai (kollégiumi) könyvtár működési rendjét.

(3) A szervezeti és működési szabályzat elfogadásakor egyetértési jogot gyakorol
b) az iskolaszék, kollégiumi szék az (1) bekezdés a), c) g) és i) és k)–p) pontjában, valamint a (2) bekezdés a)–c) és i) pontjában, általános iskolában és általános iskolai tanulók elhelyezését szolgáló kollégiumban, továbbá az (1) bekezdés j) pontjában, valamint a (2) bekezdés d)–j) pontjában meghatározott kérdésekben,
c) az iskolai, kollégiumi diákönkormányzat az (1) bekezdés j) pontjában, a (2) bekezdés d)–i) pontjában, a diákönkormányzatok részére biztosított helyiségek kijelölésében, használati rendjének megállapításában, használati jogának megvonásában, továbbá az (1) bekezdés p) pontjában minden olyan esetben, amikor a szabályozás tanulói jogviszonnyal, kollégiumi tagsági viszonnyal összefüggő kérdést rendez.

5. § (1) Az iskolában a mindennapi testedzést a kötelező tanórai foglalkozások, a nem kötelező tanórai foglalkozások, a tanórán kívüli foglalkozások, az iskolai sportköri foglalkozások keretében oly módon kell megszervezni, hogy a tanulók részére biztosítva legyen naponta legalább negyvenöt perc időtartamban a testmozgás, sportolás lehetősége. A mindennapi testedzés megszervezésénél a közoktatási törvény 3. számú mellékletében az osztályok létszámhatárára vonatkozó rendelkezéseket figyelembe kell venni.

(2) A tanulót, ha egészségi állapota indokolja, az iskolaorvosi, szakorvosi szűrővizsgálat alapján könnyített vagy gyógytestnevelési órára kell beosztani. A gyógytestnevelési órákat az iskolában vagy a pedagógiai szakszolgálat feladatainak ellátására kijelölt közoktatási intézményben kell megszervezni. A könnyített, illetve a gyógytestnevelés szervezésének, a tanulók könnyített, illetve gyógytestnevelési órára való beosztásának rendjét e rendelet 1. számú melléklete határozza meg.

6. § (1) A nevelési-oktatási intézmények közreműködnek a gyermekek, tanulók veszélyeztetettségének megelőzésében és megszüntetésében, ennek során együttműködnek a gyermekjóléti szolgálattal, illetve a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot ellátó más személyekkel, intézményekkel és hatóságokkal.

(3) Az iskola vezetője gondoskodik a gyermek- és ifjúságvédelmi felelős munkájához szükséges feltételekről.

(4) A tanulókat és szüleiket a tanév kezdetekor írásban tájékoztatni kell a gyermek- és ifjúságvédelmi felelős személyéről, valamint arról, hogy milyen időpontban és hol kereshető fel.

(5) A gyermek- és ifjúságvédelmi felelős segíti az iskola pedagógusainak gyermek- és ifjúságvédelmi munkáját. A gyermek- és ifjúságvédelmi felelős feladata különösen:
a) az osztályokat felkeresve tájékoztatja a tanulókat arról, hogy milyen problémával, hol és milyen időpontban fordulhatnak hozzá, továbbá, hogy az iskolán kívül milyen gyermekvédelmi feladatot ellátó intézményt kereshetnek fel,
b) a pedagógusok, szülők vagy tanulók jelzése, a velük folytatott beszélgetés alapján megismert veszélyeztetett tanulóknál – a veszélyeztető okok feltárása érdekében – családlátogatáson megismeri a tanuló családi környezetét,
c) gyermekbántalmazás vélelme, vagy egyéb pedagógiai eszközökkel meg nem szüntethető, veszélyeztető tényező megléte esetén értesíti a gyermekjóléti szolgálatot,
f) az iskolában a tanulók és a szülők által jól látható helyen közzéteszi a gyermekvédelmi feladatot ellátó fontosabb intézmények (pl. gyermekjóléti szolgálat, nevelési tanácsadó, drogambulancia, ifjúsági lelkisegély telefon, gyermekek átmeneti otthona stb.) címét, illetve telefonszámát,

(8) Az óvoda, a kollégium vezetője vagy helyettese – ha nincs gyermek- és ifjúságvédelmi felelős – látja el a (4)–(5) bekezdésben meghatározott feladatokat.
6/A. § (1) A gyermekekkel és a tanulókkal az egészségük és testi épségük védelmére vonatkozó előírásokat, a foglalkozásokkal együtt járó veszélyforrásokat, a tilos és az elvárható magatartásformát az óvodai nevelési év, illetőleg a szorgalmi idő megkezdésekor, valamint szükség szerint (az óvodai, tanórai, kollégiumi foglalkozás, kirándulás stb. során) életkoruknak és fejlettségi szintjüknek megfelelően ismertetni kell. Az ismertetés tényét és tartalmát dokumentálni kell.

(3) Az óvoda, iskola, kollégium szervezeti és működési szabályzatában kell meghatározni a nevelési-oktatási intézmény vezetőinek, pedagógusainak, valamint más alkalmazottainak feladatait a tanuló- és gyermekbalesetek megelőzésében és a baleset esetén (intézményi védő, óvó előírások). A rendelet 2. számú melléklete állapítja meg a tanuló- és gyermekbalesetekkel összefüggő egyes feladatokat.

(2) A gyermekekkel, a tanulókkal kapcsolatos ügyekben keletkezett iratokat az ügy elintézéséért felelős alkalmazott köteles haladéktalanul, de legkésőbb az iktatás napjától számított harminc napon belül elintézni. A nevelési-oktatási intézmények működésével kapcsolatos ügyekben az elintézési határidő – ha a nevelési-oktatási intézmény vezetője más határidőt nem állapít meg – harminc nap. Ha az irat elintézésére az iskolaszék jogosult, döntését legkésőbb az iktatástól számított harmincadik napot követő első ülésén köteles meghozni.
8. § (1) Az óvoda a nevelési programját, az iskola és a kollégium a pedagógiai programját oly módon köteles elhelyezni, hogy azt a szülők és a tanulók szabadon megtekinthessék.

(2) Az óvoda, iskola, kollégium vezetője vagy az általa kijelölt pedagógus köteles a szülők, tanulók részére tájékoztatást adni a nevelési programról, illetve a pedagógiai programról.

(3) Az óvoda, iskola, kollégium szervezeti és működési szabályzatában kell meghatározni hol, milyen időpontban lehet tájékoztatást kérni a nevelési programról, illetve a pedagógiai programról.

(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglaltakat a szervezeti és működési szabályzat és a házirend tekintetében is alkalmazni kell.

9. § (1) Elméleti tanítási órát, beleértve a szakmai elméleti tanítási órát is (a továbbiakban: elméleti oktatás), az iskolában reggel nyolc órától tizenkilenc óráig, a szakképző évfolyamokon és az alapfokú művészetoktatási intézményekben húsz óráig terjedő időszakon belül lehet megtartani. Az első tanítási órát – az iskolai szülői szervezet (közösség) és az iskolai diákönkormányzat egyetértésével – legfeljebb negyvenöt perccel korábban meg lehet kezdeni.

(2) Az elméleti tanítási órákat délelőtt, ha a rendelkezésre álló tanterem kevés, délelőtti és délutáni váltásban kell szervezni.

(3) Elméleti oktatás keretében a tanítási órák ideje általában negyvenöt perc. Az iskola ennél rövidebb, illetve hosszabb tanítási órákat is szervezhet azzal a megkötéssel, hogy
a) a tanítási órák ideje hatvan percnél, alapfokú művészetoktatási intézményben és művészeti szakképző iskolában kilencven percnél nem lehet hosszabb, továbbá
b) az egy tanítási napon a közoktatási törvény 52. §-ának (3) bekezdése alapján tartható kötelező tanórai foglalkozások számításánál a tanítási órákat negyvenöt perces órákra átszámítva kell figyelembe venni.

(7) A tanítási órák és a tanórán kívüli foglalkozások között – a tanulók részére – szünetet kell tartani. A szünetek rendjét az iskola házirendje határozza meg. A napközis és tanulószobai foglalkozásokon a tanulók felügyeletét folyamatosan biztosítani kell.

31. § (1) Az iskolai, kollégiumi diákönkormányzat véleményét ki kell kérni
a) a tanulók nagyobb közösségét érintő kérdések meghozatalánál,
b) a tanulók helyzetét elemző, értékelő beszámolók elkészítéséhez, elfogadásához,
c) a tanulói pályázatok, versenyek meghirdetéséhez, megszervezéséhez,
d) az iskolai sportkör működési rendjének megállapításához,
e) a napközis és tanulószobai foglalkozásokra való felvétel, a kollégiumi és externátusi elhelyezés iránti kérelem elbírálása elveinek meghatározásához,
f) a tanórán kívüli tevékenység formáinak meghatározásához,
g) a könyvtár, a sportlétesítmények működési rendjének kialakításához.

(2) Azt, hogy a véleményezési jog szempontjából a tanulók milyen közössége minősül a tanuló nagyobb közösségének, az iskola, a kollégium házirendjében kell meghatározni.

(3) Az iskola, kollégium tanulóinak tájékoztató és tájékozódó fóruma a diákközgyűlés, amelyet évenként legalább egy alkalommal össze kell hívni (évi rendes diákközgyűlés). A diákközgyűlésen a tanulók diákképviselőt választanak.

(4) Az évi rendes diákközgyűlés összehívását az iskolai, kollégiumi diákönkormányzat vezetője kezdeményezi, a tanév helyi rendjében meghatározottak szerint. A rendkívüli diákközgyűlés összehívását az iskolai, kollégiumi diákönkormányzat vezetője vagy az iskola igazgatója, kollégium igazgatója, vezetője kezdeményezheti.

(5) A diákközgyűlés – az iskolai, kollégiumi diákönkormányzat döntése alapján – küldöttközgyűlésként is megszervezhető.

(6) Az évi rendes diákközgyűlésen a diákönkormányzat és az iskola, kollégium képviselője beszámol az előző diákközgyűlés óta eltelt időszak munkájáról, különös tekintettel a gyermeki jogok, a tanulói jogok helyzetéről és érvényesüléséről.

(7) A diákközgyűlésen a tanulók az iskola, kollégium életét érintő ügyekben kérdéseket intézhetnek a diákönkormányzat, illetve az iskola, kollégium vezetéséhez.

(8) A diákközgyűlés napirendi pontjait a közgyűlés megrendezése előtt tizenöt nappal nyilvánosságra kell hozni.

(9) Azokban az ügyekben, amelyekben a diákönkormányzat véleményének kikérése kötelező, illetőleg amelyekben egyetértési jogot gyakorol, továbbá, ha a diákönkormányzat képviselőjét a tárgyalásra meg kell hívni, az előterjesztést, a meghívót – ha jogszabály másképp nem rendelkezik – a határidő előtt legalább tizenöt nappal meg kell küldeni a diákönkormányzat részére.

32. § (1) Nem lehet fegyelmi eljárást indítani, ha a kötelezettségszegéstől számítva három hónap eltelt. A fegyelmi tárgyalás nyilvános. A fegyelmi jogkör gyakorlója a nyilvánosságot a tanuló, illetve képviselője kérésére korlátozhatja, illetve kizárhatja.

(3) Eltiltás az adott iskolában a tanév folytatásától és kizárás az iskolából fegyelmi büntetés kiszabása esetén a tanuló tanév végi osztályzatait a fegyelmi határozat jogerőre emelkedése előtt nem lehet megállapítani. Eltiltás az adott iskolában a tanév folytatásától fegyelmi büntetés nem szabható ki, ha a tanév végi osztályzatokat megállapították.

(6) A tanuló – a megrovás és a szigorú megrovás kivételével – a fegyelmi határozatban foglaltak szerint a fegyelmi büntetés hatálya alatt áll. A fegyelmi büntetés hatálya nem lehet hosszabb
a) meghatározott kedvezmények, juttatások csökkentése, illetve megvonása fegyelmi büntetés esetén hat hónapnál,
b) áthelyezés másik osztályba, tanulócsoportba vagy iskolába, eltiltás az adott iskolában a tanév folytatásától és kizárás az iskolából fegyelmi büntetések esetén tizenkettő hónapnál.
(7) A fegyelmi büntetés végrehajtása legfeljebb hat hónap időtartamra felfüggeszthető.

33. § (1) Ha az iskolának, kollégiumnak a tanuló kárt okozott, az igazgató, a kollégium vezetője köteles a károkozás körülményeit megvizsgálni, az okozott kár nagyságát felmérni, és lehetőség szerint a károkozó és a felügyeletét ellátó személyét megállapítani.

(2) Ha a vizsgálat megállapítása szerint a kárt az iskola tanulója, a kollégium tagja okozta, a vizsgálatról a tanulót, kiskorú tanuló esetén szülőjét haladéktalanul tájékoztatni kell. A tájékoztatással egyidejűleg a szülőt fel kell szólítani – a közoktatási törvény 77. §-ának (2) bekezdésében meghatározott keretek között – az okozott kár megtérítésére. Ha felszólítás nem vezet eredményre, vagy a szülő, illetőleg a tanuló a károkozás tényét vagy mértékét nem ismeri el, az iskola igazgatója, kollégium vezetője a tanuló, illetőleg a szülő ellen pert indíthat.

36. § (1) Az óvodai, iskolai, kollégiumi felvételről hozott döntést írásba kell foglalni. Az óvoda, iskola, kollégium írásban értesíti a szülőt, ha gyermekét, illetve a kiskorú tanulót törölni kell a nyilvántartásából.

(2) A nevelési-oktatási intézmény döntését határozatba foglalja, ha a jelentkezést, illetőleg a kérelmet részben vagy egészben elutasítja, vagy kérelem hiányában hoz a gyermekre, tanulóra hátrányos döntést, illetve a tanuló, kiskorú tanuló esetén a szülő kéri a döntés határozatba foglalását.

(3) A határozatot meg kell indokolni. A határozatnak a jogorvoslati joggal kapcsolatos tájékoztatást is tartalmaznia kell.

(4) A jogorvoslati eljárásban a tanulót szülője, továbbá meghatalmazottja (Ptk. 222–223. §) képviselheti.

7. Az egészségügyről szóló, 1997. évi CLIV. törvény

152. § (1) A települési önkormányzat az egészségügyi alapellátás körében gondoskodik:
a) a háziorvosi, házi gyermekorvosi ellátásról,
b) a fogorvosi alapellátásról,
c) az alapellátáshoz kapcsolódó ügyeleti ellátásról,
d) a védőnői ellátásról,
e) az iskola-egészségügyi ellátásról.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete megállapítja és kialakítja az egészségügyi alapellátások körzeteit, több településre is kiterjedő ellátás esetén a körzet székhelyét.
8. Az iskola-egészségügyi ellátásról szóló, 26/1997 NM rendelet

1. § (1) A 3–18 éves korosztály megelőző jellegű, az egészségügyi alapellátás keretében szervezett iskola-egészségügyi orvosi ellátásban való rendszeres részvételéről az (...) iskolák  gondoskodnak.

2. § (1) Az iskola-egészségügyi orvosi ellátást valamennyi nevelési-oktatási intézményre kiterjesztve kell intézményenként vagy több intézmény ellátásának közös biztosításával megszervezni, iskolaorvos és védőnő teljes vagy részmunkaidőben történő foglalkoztatásával.

(2) A körzeti védőnő által az iskola-egészségügyi szolgálaton belül ellátott gyermekek, tanulók száma nem haladhatja meg a 400 főt. Amennyiben a létszám a 800 főt meghaladja, legalább egy teljes munkaidőben foglalkoztatott iskola-védőnőt kell alkalmazni, vagy a feladatot két körzeti védőnő között meg kell osztani.
(4) A nevelési-oktatási intézményben az iskolaorvosi feladatot részfoglalkozás keretében végző háziorvos (házi gyermekorvos) által ellátott gyermekek, tanulók létszáma legfeljebb 800 fő lehet.

(5) Amennyiben a nevelési-oktatási intézményben az iskola-egészségügyi szolgálatra jutó gyermekek, tanulók létszáma az 1600 főt meghaladja, az intézményben legalább két főfoglalkozású védőnőt vagy egy főfoglalkozású iskolaorvost és egy főfoglalkozású védőnőt kell foglalkoztatni. Több főfoglalkozású védőnő alkalmazása esetén az orvos által ellátott tanulólétszám ennél több is lehet. A gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben 800 tanulónként szükséges egy teljes munkaidejű iskolaorvos foglalkoztatása.

(6) A részmunkaidőben foglalkoztatott vagy több intézményben iskola-egészségügyi ellátást végző iskolaorvosnak és védőnőnek az egyes nevelési-oktatási intézmény(ek)ben eltöltendő idejét a munkavégzésre irányuló jogviszony létrehozásakor rögzíteni kell az ellátandó feladatoknak megfelelően, és az intézményben nyilvánosságra kell hozni.
3. § (1) Iskolaorvosi feladatokat – lehetőség szerint iskolaegészség-tan és ifjúságvédelem szakvizsgával is rendelkező – háziorvosi, belgyógyász vagy gyermekgyógyász szakképesítéssel rendelkező orvos láthat el.

(2) Iskola-egészségügyi ellátás keretében védőnői feladatot főiskolai végzettséggel rendelkező védőnő láthat el.

5. § (2) A gyermekek, tanulók egészségügyi ellátását az orvos és a védőnő a nevelési-oktatási intézmény vezetőjével egyeztetett rend szerint végzi.

6. § (2) Az iskolafogászati gyógyító és megelőző ellátás valamennyi nevelési-oktatási intézmény tanulóira kiterjedő megszervezése, működési feltételeinek biztosítása a fogászati alapellátást működtető feladata. Az iskolafogászati ellátást úgy kell megszervezni, hogy valamennyi intézmény számára fogászati rendelőt kell kijelölni, és az ellátással a (4) bekezdésben foglaltak szerinti fogorvost kell megbízni.

(3) 1200 főt meghaladó tanulólétszám esetén az iskolafogorvosi ellátás biztosítására teljes munkaidejű fogorvos foglalkoztatása szükséges. Egy teljes munkaidőben alkalmazott fogorvos által ellátott körzet gyermeklétszáma nem haladhatja meg az 1800 főt. Fogyatékos gyermeket a létszám meghatározásánál kétszeresen kell figyelembe venni.
(4) Iskolafogorvosként gyermek-fogszakorvost vagy gyermekfogászatban jártas fogorvost kell alkalmazni.

(5) A gyermekek, tanulók csoportos szűrővizsgálata és kezelése a területileg illetékes fogászati rendelőben évente kétszer, szorgalmi (tanítási) időben történik. 

Fogászati szűrővizsgálatra és kezelésre egy tanuló (tanulócsoport) tanévenként 10 tanítási óráról vonható el. A szűrővizsgálaton való részvételt, valamint annak ideje alatt a tanulók felügyeletét a nevelési-oktatási intézmény biztosítja.