OBH 6209/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy: A hatóság válaszadási kötelezettsége
Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult panasszal az országgyűlési biztoshoz, mert a Budapest Erzsébetvárosi Önkormányzat Lakásügyi Irodája felszólította, hogy az önkormányzati bérlakást elhelyezési igény nélkül adja le.
	A jogbiztonság sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, és a panaszos levelében foglaltak kiegészítése érdekében megkerestem az önkormányzat illetékes irodáit, hogy az ügy körülményeiről, és az önkormányzat álláspontjáról tájékoztassanak A telefonon több ízben kért adatszolgáltatásra azonban nem kaptam választ, ezért a jegyzőtől kértem írásbeli választ. 
	A panaszos kérelme, és a késedelmesen megkapott válasz alapján a következő körülményeket állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos, a levelében foglaltak szerint 1988-tól családtagként lakott az erzsébetvárosi bérlakásban 1990 -ig, amikor a lakás bérlőjét másik önkormányzati bérlakásban helyezték el. Ekkor a bérlőnek a lakást kiürítve le kellett volna adnia, de ezt nem tette meg, mert a panaszos nem költözött a bérlővel, hanem visszamaradt a lakásban.
	A panaszos több ízben kérte az önkormányzatot, hogy a lakást utalják ki számára, de arra nem került sor, mert az illetékes bizottságok a kérelmét minden alkalommal elutasították. A panaszos azt kifogásolta, hogy míg más önkényes lakásfoglalók 3-4 év után bérlakást kaptak, számára az önkormányzat tíz év után sem utalta ki a lakást.
	Az önkormányzat Lakásügyi Irodája, majd a Hatósági Iroda is felszólította a lakás elhagyására. 1999. februárjában bejelentés alapján az önkormányzat azt feltételezte, hogy a panaszos a lakást elhagyta, és a lakást albérletbe adta. A helyszíni vizsgálat azonban megállapította, hogy a panaszos továbbra is a lakásban lakik. Az önkormányzat ismételt felszólítása 1999. augusztusában a címzett elköltözött jelzéssel érkezett vissza a feladóhoz. Az ezt követően is elvégzett helyszíni szemle megállapította, hogy a lakást valóban kiürítették, és a lakáson a zárcserét elvégeztek.
	A panaszos ismeretlen helyre költözött.

Az  alkalmazott jogszabályok:
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.
16. § (1) A biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
18. § (2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, annak elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.
(3) Az országgyűlési biztos a vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, az érintett szerv, vagy felügyeleti szervének vezetőjét, vagy a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálatra kérheti fel.
(4) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügyben bármely szervtől, munkatársától írásbeli magyarázatot, nyilatkozatot vagy véleményt kérhet.
19. § (1) Az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat eredményéről, illetve intézkedéséről a beadványt tevőt értesíti.
(2) Az országgyűlési biztos a nyilvánvalóan alaptalan, az ismételten előterjesztett és érdemben új tényt, adatot nem tartalmazó beadványt elutasítja, a nem jogosult által, valamint a névtelemül benyújtottat pedig elutasíthatja. Az elutasítást minden esetben indokolni kell.
21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton, távbeszélőn, szóban is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
59. § (2) A megkeresett szerv köteles a közigazgatási szerv megkeresését érdemben megvizsgálni és saját intézkedéséről vagy mellőzésének okáról a közigazgatási szervet harminc napon belül tájékoztatni.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos kérelméből nagy valószínűséggel feltételezhető volt, hogy a panasz az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 19. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint nyilvánvalóan alaptalan, ezért azt el kell utasítani. Tekintettel arra, hogy az elutasítást minden esetben indokolni kell, rövid úton - telefonon - megkerestem az önkormányzat illetékes irodáit és az önkormányzat megbízásából a bérlakások vagyonkezelését végző szervezetet annak érdekében, hogy a beadványban foglaltakkal kapcsolatos önkormányzati álláspontról tájékoztassanak.
	Az önkormányzattól azonban a megkeresésre nem kaptam érdemi választ. A válasz megküldésének esetleges akadályairól sem tájékoztattak. A jegyzőt az esettel kapcsolatosan írásban kértem fel érdemi álláspontjának közlésére, ám arra is késedelmesen kaptam választ.
	A panaszos kérelmét, mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítottam, mert nem érint állampolgári jogot az a körülmény, hogy az önkormányzat a jogellenesen elfoglalt lakás kiürítésére a jogcím nélküli lakót felszólítja. A lakás jogellenes elfoglalása, vagy elfoglalva tartása ugyanis nem keletkeztet elhelyezési kötelezettséget az önkormányzat számára.
	A panaszban foglaltaktól függetlenül megállapítottam, hogy az önkormányzat jegyzője és illetékes irodái jogszabályt sértettek azzal, hogy az 1993. évi LIX. törvény 18. § -ban, továbbá az 1957. évi IV. törvény 59. § (2) bekezdésben meghatározottak ellenére a megkereséseimre nem adtak határidőben érdemi választ. Ezzel a mulasztással az alkotmányos jogok védelmében akadályoztak, ami alkotmányos visszásságot okozott.
	A hasonló alkotmányos visszásságok megelőzése érdekében felkérem az önkormányzat polgármesterét, hogy intézkedjen annak érdekében, hogy a jegyző és a polgármesteri hivatal irodái az országgyűlési biztos jövőbeni megkereséseire határidőben adjanak érdemi választ.

Budapest, 2001. március 7.

Gönczöl Katalin