OBH 6170/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása
	A panaszos szerint 1998 nyarán vásárolt Renault 5. típusú személygépkocsiját nem használhatta, mert a móri rendőrkapitányság nem írta át a gépjármű tulajdonjogát annak ellenére, hogy az átírást többször kérte telefonon és személyesen is. Sérelmezte azt is, hogy az ügyintéző minden esetben megalázó, durva hangnemben beszélt vele. 
	A panasz tartalmazta azt is, hogy végül az ügyintéző megígérte a kérelem teljesítését, amennyiben 15 napon belül a panaszos megfizet 8.000 Ft pénzbírságot. A bírságot a panaszos befizette, az ügyintéző azonban továbbra sem írta át a tulajdonjogot. A panaszos újabb érdeklődésére az volt a válasz, hogy átírás előtt a volt tulajdonost meg kell hallgatni, mert gyanú merült fel arra, hogy az adásvételi szerződés keltezésében a hónapot áthúzták és másikat írtak fölé.
	A panaszos telefonon kérte hivatalunk segítségét ahhoz is, hogy a rendőri szerv legalább a gépkocsi ideiglenes használatát engedélyezze.
	A panasz alapján felmerült a jogállamiságból fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljáráshoz, valamint a tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja. Az eset felvetette számunkra azt a problémát is, hogy az állampolgárok kiszolgáltatottak, védtelenek a hivatali eljárásokkal szemben és csak hosszú utánjárással tudják ügyük befejezését elintézni. Ezért vizsgálatot rendeltem el. Vizsgálatom során megkerestem a Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét és vizsgálat tartására kértem fel. 

Érintett alkotmányos jogok
A jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § /1/ bek.). 
A tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § /1/ bek.).

Alkalmazott jogszabályok
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (továbbiakban: Rtv.)
13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.

29. § (1) A rendőr a feladata ellátása során igazoltathatja azt, akinek a személyazonosságát meg kell állapítania. Az igazoltatott köteles a személyazonosító adatait hitelt érdemlően igazolni. A személyazonosság igazolására elsősorban a személyi igazolvány szolgál, elfogadható továbbá minden olyan okmány, amelyből az igazoltatott kiléte hitelt érdemlően megállapítható. A rendőr az általa ismert vagy más jelen lévő ismert kilétű személy közlését is elfogadhatja igazolásként.
(4) A rendőr az igazoltatott személy ruházatát, járművét átvizsgálhatja, ha azt a személyazonosság megállapítása, a valószínű veszély elhárítása, bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésének gyanúja szükségessé teszi.

A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (továbbiakban:Be.)
122. § (2) Minden hatóság és hivatalos személy köteles a hivatali hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt - ha az elkövető ismert, annak megjelölésével - feljelenteni. A feljelentéshez csatolni kell a bizonyítási eszközöket, vagy ha ez nem lehetséges, a megőrzésükről kell gondoskodni.

Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (továbbiakban: illeték tv.)
76. § (1) A gépjármű, pótkocsi tulajdonjogának, haszonélvezetének megszerzéséért járó illetéket pénzzel kell megfizetni. Az ilyen jog szerzését tanúsító okiratot - a 89. §-ban foglaltak kivételével - annak keltétől számított 15 napon belül a bekövetkezett jogváltozás átvezetésére illetékes rendőrkapitányságnál, illetőleg közlekedési hatóságnál kell bemutatni. Az illetéket a gépjármű, pótkocsi átírását megelőzően - a rendőrkapitányságnál (közlekedési hatóságnál) beszerzett átutalási postautalványon - az illetékhivatal számlájára kell befizetni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott rendőrhatósági (közlekedési hatósági) közreműködéstől függetlenül a gépjármű- és pótkocsiszerzések tekintetében is az illetékhivatal az elsőfokú illetékhatóság. Ha a fizetendő illetékkel kapcsolatos vita vagy más körülmény ezt indokolja, az illetékhivatal határozattal (78. §) állapítja meg a vagyonszerzési illetéket.

82. § Az illeték fizetésére kötelezett terhére, ha az eljárás kezdeményezésekor fennálló eljárási illetékfizetési kötelezettségét - felhívás ellenére - egyáltalán nem vagy nem teljes mértékben vagy nem a megszabott határidőben teljesítette, továbbá a vagyonszerzéssel kapcsolatos bejelentési kötelezettség elmulasztása vagy késedelmes teljesítése esetén, a fizetendő illetéken felül, az adózás rendjéről szóló törvényben meghatározott mértékű, mulasztási bírságot kell fizetni.

Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény (továbbiakban: adótv.)
74. § (1) Ha az adózó a bevallási, vagyonszerzési illetékkel kapcsolatos bejelentést (a továbbiakban együtt: bevallási) kötelezettségét a bevallás határidejét követően, de az adóhatóság felszólítását, ellenőrzését megelőzően késedelmesen teljesíti és késedelmét nem menti ki (bevallási késedelem), ... a vagyonszerzési illeték esetében a kiszabott illeték után, ha a késedelem
a) a 15 napot nem haladja meg 5%;
b) a 30 napot nem haladja meg 20%;
c) a 30 napot meghaladja 30%,
de legfeljebb 100 ezer forint mulasztási bírságot fizet.

A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet (továbbiakban: Szolgálati Szabályzat)
6. § (1) Bűncselekmény vagy szabálysértés észlelése, valamint a közrendet, a polgárok személyét vagy javait fenyegető veszélyhelyzet esetén a rendőrt intézkedési kötelezettség terheli [Rtv. 13. § (1) bek.].

15. § (1) A rendőr az általa észlelt szabálysértésekről az ismert elkövető adatainak feltüntetésével feljelentést tesz, ha a szabálysértés miatt helyszíni bírság nem szabható ki, továbbá, ha helyszíni bírságolással vagy figyelmeztetéssel a törvényes cél nem érhető el, valamint, ha az elkövető a szabálysértés elkövetését nem ismeri el, illetve a kiszabott helyszíni bírság megfizetését vagy a felajánlott postai befizetőlap átvételét megtagadja. Ez utóbbi körülményekre a feljelentésben utalni kell.

Egyes szabálysértésekről szóló 17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet (továbbiakban: kormány rendelet)
42/E. § (1) Az az üzembentartó, akinek járműve kötelező felelősségbiztosítás nélkül vesz részt a közúti forgalomban, harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

A vizsgálat megállapításai
	Vizsgálatom során a főkapitányság vezetője kérésemre felülvizsgálta a panaszos által sérelmezett eljárást és a következőkről tájékoztatott.
	A panaszosnak a Móri Rendőrkapitányságon nem volt folyamatban ügye. A panaszos leánya ellen azonban gépjármű átírási kötelezettség elmulasztása miatt a 7/B-2/1998. szám alatt indult eljárás. Ennek alapja az volt, hogy a panaszos feleségét 1998. augusztus 27-én, Mór belterületén rendőrjárőr igazoltatta, amikor a DBT-269 frsz-ú Renault személygépkocsival közlekedett. Ekkor utasa volt leánya is.
	A főkapitány tájékoztatása szerint a szóban forgó rendőri intézkedés - igazoltatás - alkalmával kiderült, hogy a DBT-269 frsz-ú Renault gépkocsit a panaszos leánya vásárolta 1998. augusztus 4-én, de gépjármű tulajdonjog átírási kötelezettségének nem tett eleget, továbbá nem rendelkezett kötelező gépjármű felelősségbiztosítással. Ezek miatt a panaszos feleségét igazoltató rendőr a helyszínen elvette az F 212696. számú hatósági engedélyt és hivatalból kezdeményezte az átírás végrehajtását, a kötelező felelősségbiztosítás hiánya miatt pedig szabálysértési feljelentést tett. A szabálysértési eljárás 1998. szeptember 28-án kelt 292/1998. számú határozattal befejeződött. A szabálysértési hatóság 8.000 Ft pénzbírsággal sújtotta a panaszos leányát kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási kötelezettség elmulasztása szabálysértés elkövetése miatt. A szabálysértés elkövetője pénzbírság befizetési kötelezettségének eleget tett, a pénzbírság összegét illetékbélyegben lerótta.
	A főkapitány arról is tájékoztatott, hogy a Móri Rendőrkapitányság Igazgatás- rendészeti Osztálya 1998. szeptember 10-én meghallgatta a panaszos leányát a gépjármű tulajdonjog megszerzése körülményeiről. Ebben a tárgykörben a meghallgatás - a főkapitány tájékoztatása szerint - azért vált szükségessé, mert a szabálysértési előadó azt észlelte, hogy az adásvételi szerződésen a gépkocsi vásárlás időpontja ki volt javítva. Ebből az ügy előadója közokirat-hamisítás bűncselekmény gyanújára következtetett, aminek kivizsgálását nem mellőzhette. Meghallgatása során a panaszos végül elismerte, hogy a szóban forgó adásvételi szerződésen ő javította ki a dátumot, vagyis 1998. május 9-ről 1998. augusztus 4-re változtatta a gépkocsi vásárlás időpontját. A meghallgatásról jegyzőkönyv készült.
	Az ügy vizsgálata során az ügyintéző - a teljes tényállás tisztázása érdekében - megkereséseket küldött más kapitányságoknak annak megállapítása céljából, hogy a gépjárművet az eredeti tulajdonos kinek értékesítette. A megkeresések eredményeként tisztázódott, hogy a panaszos leánya - szemben az általa bemutatott adásvételi szerződésben foglaltakkal - nem közvetlenül az eredeti tulajdonostól vásárolta meg a DBT-269 frsz-ú Renault gépkocsit, hanem egy harmadik személytől, aki becsatolta az iratokhoz a valós adásvételi szerződést. 
	Az ügyben a Móri Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya az általa összegyűjtött adatok alapján büntetőfeljelentést tett a panaszos leánya ellen a kapitányság bűnügyi osztályán okirat-hamisítás alapos gyanúja miatt. 
	A főkapitányi tájékoztató tartalmazta továbbá, hogy a szóban forgó gépjármű tulajdonjogának rendezése szinte megkeresésemmel egyidőben megtörtént. Ezért a gépkocsi ideiglenes használata engedélyezésének szükségessége nem merült fel. Az eljárás során egyébként intézkedtek annak a személynek tulajdonosként való nyilvántartásba vételére, illetve az ő nevére történő átírásra és átírási illeték befizetésére is, aki a szóban forgó személygépkocsit az eredeti tulajdonostól megvásárolta és azt tovább értékesítette a panaszos leányának.
	A főkapitány válaszában tájékoztatott arról is, hogy meghallgatta a Móri Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya vezetőjét és a panaszos leánya ügyeiben eljáró ügyintézőt. Megállapította, hogy az ügyféllel szemben emberi hangnemben próbáltak meg eljárni, de ő erre nem mutatott fogadókészséget.
	A főkapitány felülvizsgálatának eredményét, illetve az ügyben kialakított álláspontját elfogadtam. Megállapítottam, hogy a panaszos feleségét 1998. augusztus 27-én igazoltató rendőrjárőr törvényesen járt el akkor, amikor a helyszínen elvette az általa vezetett személygépkocsi hatósági engedélyét, valamint hivatalból kezdeményezte az átírás végrehajtását és a kötelező felelősségbiztosítás hiánya miatt szabálysértési feljelentést tett. A rendőr intézkedését az Rtv. 13. § (1) bekezdése és a Szolgálati Szabályzat 6. § (1) bekezdése alapozta meg, mely előírások szerint a rendőr köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. A Szolgálati Szabályzat 13. § (1) bekezdése azt is előírja, hogy a rendőr az általa észlelt szabálysértésekről az ismert elkövető adatainak feltüntetésével feljelentést tesz. A konkrét esetben a rendőr egyrészt azt észlelte, hogy a DBT-269 frsz-ú gépkocsi kötelező felelősségbiztosítás nélkül vesz részt a közúti forgalomban. Ez a cselekmény pedig alkalmas volt az egyes szabálysértésekről szóló kormány rendelet 42/E. § (1) bekezdésében rögzített szabálysértés elkövetésének megállapítására. Ezenkívül a rendőr  észlelte, hogy a panaszos leánya elmulasztotta az illeték tv. 76. § (1) bekezdésében előírt gépjármű tulajdonjogának megszerzéséért járó illeték megfizetését. A hivatkozott jogszabályhely tartalmazza, hogy "Az ilyen jog szerzését tanúsító okiratot ... annak keltétől számított 15 napon belül a bekövetkezett jogváltozás átvezetésére illetékes rendőrkapitányságnál, illetőleg közlekedési hatóságnál kell bemutatni." Az illeték tv. 82. §-a arról is rendelkezik, hogy "... a vagyonszerzéssel kapcsolatos bejelentési kötelezettség elmulasztása vagy késedelmes teljesítése esetén, a fizetendő illetéken felül, az adózás rendjéről szóló törvényben meghatározott mértékű, mulasztási bírságot kell fizetni." Az adótv. 74. § (1) bekezdése pedig meghatározza, hogy a vagyonszerzési illetékkel kapcsolatos bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén milyen mértékű mulasztási bírságot kell fizetni. 
	Megfelelt a vonatkozó előírásoknak az is, hogy a szabálysértési eljárásban a panaszos leányát 8.000 Ft pénzbírsággal sújtották. A kormány rendelet 42/E. § (1) bekezdése szerint ugyanis a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási kötelezettség elmulasztása szabálysértés elkövetése miatt harmincezer forintig terjedő pénzbírság szabható ki.
	Megállapítottam továbbá, hogy a szabálysértési előadó akkor is törvényesen járt el, amikor eljárása során nem mellőzte annak tisztázását, hogy a gépkocsi adásvételi szerződésen a keltezés javított-e vagy sem illetve, hogy a javítás elkövetésével ki gyanúsítható és büntető feljelentést tett. Ezt számára a Be. 122. § (2) bekezdése kötelezővé teszi, mely szerint "Minden hatóság és hivatalos személy köteles a hivatali hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt - ha az elkövető ismert, annak megjelölésével - feljelenteni." A szabálysértési előadó tehát ezen kötelezettségét teljesítette akkor, amikor a panaszos leánya ellen büntetőeljárás megindítását kezdeményezte.
	Nem róható a szabálysértési előadó terhére az sem, hogy a gépkocsi tulajdonjogának átírása időben elhúzódott. A fentebb említett eljárási cselekmények elvégzése, más kapitányságok megkeresése szükséges volt a tényállás teljes tisztázása érdekében, nem az eljárás indokolatlan elhúzását célozták. Nem merült fel az ügyben az sem, hogy a panaszos vagy leánya  kiszolgáltatott, védtelen lett volna a rendőri eljárás során.
	Vizsgálatom során nem állapítottam meg azt sem, hogy az ügyintéző durva, megalázó hangnemben beszélt volna a panaszossal vagy leányával. A panaszos ilyen állítását a főkapitány cáfolta, az országgyűlési biztosnak viszont nincs módja, sem lehetősége további bizonyítékok beszerzésére. Így a panasz ezen részében azokra az adatokra hagyatkoztam, melyeket a panaszos és a főkapitányi vizsgálat nyújtott. Ezek pedig - mivel egymásnak ellentmondanak - nem tették lehetővé alkotmányos joggal összefüggő visszásság megállapítását.

	Vizsgálatom eredményeként a Móri Rendőrkapitányság - panaszos által sérelmezett - eljárásával összefüggésben nem állapítottam meg a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményével, valamint a tisztességes eljárással és a tulajdonhoz való joggal kapcsolatos alkotmányos visszásságot,  ajánlást nem tettem. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó gépjármű tulajdonjogának rendezése szinte megkeresésemmel egyidőben megtörtént, a gépkocsi ideiglenes használata engedélyezésének lehetősége okafogyottá vált. Így erre sem tettem intézkedést.
	Megállapításaimról - a jelentés megküldésével - a panaszost értesítem. A jelentést tájékoztatásul megküldöm a Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének.

Budapest, 1999. október 21.

Gönczöl Katalin