OBH 6163/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

A panaszos személyesen, majd beadványában azt sérelmezte, hogy a Törökbálinton kiépített Nemzetközi Üzleti Park megközelítéséhez szükséges útépítés során a forgalmat lakóutcájára terelték, és ezzel a környék ingatlanai elértéktelenedtek, a forgalom miatt egészségük veszélybe került.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam a tulajdonhoz fűződő és az egészséges környezethez való alkotmányos jog sérelmének lehetősége miatt.

Alkalmazott jogszabályok:

- 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárásról (Áe.)
- 1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről  (továbbiakban: Kt.)
- 30/1988. (IV.21.) MT rendelet a közúti közlekedésről szóló törvény végrehajtásáról (továbbiakban: MT rendelet)
- 20/1984. (XII.21.) KM rendelet az utak forgalomszabályozásáról és a közúti jelzések                       elhelyezéséről
- 8/1970. (XI.13.) KPM-ÉVM együttes rendelet az utak építésének és a forgalom részére való átadásának hatósági engedélyezéséről

Megállapított tényállás:

Az önkormányzat a kereskedelmi park megépítését követően új forgalmi rendet alakított ki, és így abba az utcába, ahol panaszos ingatlana is van, terelték a forgalmat, miután az autópályához csatlakozó út még nem készült el. Ezért a panaszos utcájában a forgalom jelentősen megnövekedett.
A panaszos mind az önkormányzattól, mind a Pest Megyei Közlekedési Felügyelettől kérte problémája megoldását, a lakóutca tehermentesítését.
Az önkormányzat egyeztető tárgyalást tartott, ahol megállapították, hogy súlykorlátozást vezettek be az utcának az MO-ás autópálya (út) lehajtó ágáig. A helyi képviselő-testület az M7-es autópályán túli terület forgalomcsillapításával kapcsolatban is döntéseket hozott. [125/1998. (VI.25.) ök. határozat]
A Közlekedési Felügyelet a bejelentést kivizsgálta és a 60249-5/98. számú levelében tájékoztatta a panaszost megállapításairól.
Eszerint: A panaszos lakóutcája önkormányzati kezelésű gyűjtőút, ahol helyközi autóbuszjárat közlekedik. Kétirányú a forgalom. Az egyirányúsítás feltételei nem állnak fenn, miután az MO-ás autóút csomópontján keresztül teremt kapcsolatot a község és az országos közúti hálózat között. A forgalmi terhelés nem haladja meg a szabványban előírtakat. Figyelemmel arra, hogy a jogszabályok alsórendű közutak vonatkozásában nem írták elő környezetvédelmi hatástanulmány készítését, az útépítési engedélyezési eljárás szabályos volt. A forgalmi rend kialakítása a közútkezelő feladatköre, amelyet a közlekedési hatóság nem bírálhat felül. Tájékoztatta a panaszost, hogy "a jogszabályt nem sértő, de a számára nem elfogadható forgalmi rend kialakításával szemben a területileg illetékes bírósághoz fordulhat keresetével".
Tájékoztatta továbbá, hogy az érvényes településrendezési terv új csomópont kialakítását irányozza elő, aminek megvalósulása, valamint az Üzleti Park kiépült, de még használatba nem adott belső úthálózata forgalomba helyezése csökkenteni fogja a kérdéses utca forgalmát.

A vizsgálat megállapításai:

Eljárásom során tájékoztatást kértem mind a törökbálinti polgármestertől, mind a Pest Megyei Közlekedési Felügyelet vezetőjétől.
A polgármester megkeresésemre (a megadott határidőn túl) arról tájékoztatott, hogy a helyi környezetvédelmi egyesület kétszer tartott forgalomszámlálást. Az elsőt az üzletközpont megnyitása előtt, a másodikat azt követően. Ekkor 4,5-szeres forgalomemelkedést regisztráltak. A település egészére új forgalomtechnikai terv készül, azonban az a testület, illetőleg lakossági fórum elé még nem került. A polgármester a panaszos felvetését jogosnak tartja, azonban véleménye szerint az üzletközpont megnyitása előtti alacsonyabb forgalom már nem állítható vissza. A jelenleginél jobb helyzet alakulhatna ki, ha megfelelően jeleznék az autópályán (úton) a vásárlóhelyek megközelítésének útvonalát.
A Pest Megyei Közlekedési Felügyelet vezetője arról tájékoztatott, hogy vizsgálatom ideje alatt adták ki az üzletpark úthálózata és így az átmenő forgalom viselésére alkalmas I. jelű (gerinc) út használatbavételi engedélyét. Az utat a közforgalom használja és ez így megosztja a gépjárműforgalmat. Ezzel a kérdéses utca tehermentesül. A nehéz tehergépjármű közlekedését forgalomtechnikai jelzésekkel tiltotta meg az önkormányzat. A közlekedési hatóság vezetőjének az az álláspontja, hogy csak akkor van a hatóságnak a forgalmi rend megváltoztatásának kezdeményezésére hatásköre, ha az a közlekedés biztonságát sérti vagy veszélyezteti. A Kt. 34. § (2) bekezdése szerint ugyanis "A közút forgalmi rendjét - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a közút kezelője alakítja ki. A forgalmi rendet - a forgalmi körülmények vagy a baleseti helyzet jelentősebb változása esetén, de legalább ötévenként - a közút kezelőjének felül kell vizsgálnia, és ha szükséges, módosítania kell. A közlekedési hatóság - a közlekedés biztonságát sértő vagy veszélyeztető helyzet megszüntetése érdekében - kezdeményezheti a forgalomszabályozás módosítását, vagy a közút kezelőjét a forgalmi rend felülvizsgálatára kötelezheti." E szerint az útkezelő jogszabályellenes intézkedésével szemben lehet csak a közlekedési hatósághoz fordulni jogorvoslatért.
A KM rendelet 2. §-a értelmében az utak forgalmának szabályozása - a 3. §-ban foglalt kivételekkel -, valamint a közúti jelzések elhelyezése, fenntartása, üzemeltetése és eltávolítása a (2)-(10) bekezdésben meghatározott kiegészítésekkel és kivételekkel az út kezelőjének a feladata. A hivatkozott jogszabály 4. § (1) bekezdése értelmében az utak forgalmát úgy kell szabályozni (a forgalmi rendet úgy kell kialakítani), hogy a közlekedés résztvevői biztonságosan, gyorsan és zavartalanul közlekedhessenek. A 10. § (2) bekezdése pedig előírja, hogy a járművek forgalmára vonatkozó tilalmat, vagy korlátozást csak kellően indokolt esetben és mértékig szabad elrendelni. A tilalmak vagy korlátozások a forgalom biztonságának és egységesítésének, az út (műtárgy) műszaki állapotának védelme és környezetvédelmi szempontok érdekében rendelhetők el.
Megállapítottam, hogy az önkormányzat forgalomcsillapító intézkedésként súlykorlátozást vezetett be, valamint átadták az Üzlet Park útjait, ezzel is csökkentve a panaszban említett utca forgalmát.
Megállapítottam, hogy az utcát rendeltetésszerűen használják, Törökbálint lakossága az üzletközponthoz ezen az utcán jut el. Az nem várható el, hogy a helyi lakosság az autópályát használva kerülje el a lakóutcát. A kérdéses utca forgalma azóta egyébként csökkent. Mint arra a polgármester is rámutatott válaszában, az üzletközpont átadása előtti forgalom visszaállítása ma már nem lehetséges. Az utcát tömegközlekedésre használják, a forgalomterhelés értéke a szabvány alatt van.

A panaszban említett utca forgalmának megnövekedése az ingatlanok rendeltetésszerű használatát nem akadályozza, nem korlátozza. Amennyiben a tulajdonos úgy gondolja, hogy a megnövekedett forgalom miatt ingatlana értéke csökkent, a polgári jog szabályai szerint kárigényét bíróság előtt érvényesítheti.
Fentiekben kifejtettek alapján nem bizonyosodott be az Alkotmányban biztosított  egészséges környezethez való , valamint a tulajdonhoz  fűződő alkotmányos jogelvvel kapcsolatban felmerült visszásság gyanúja, ezért a panaszt elutasítom.

Felkérem Törökbálint polgármesterét, hogy a község forgalomtechnikai terve felülbírálatánál a lakók érdekeit is vegyék figyelembe.

Budapest, 2000. június 8.

Gönczöl Katalin