OBH 6000/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat nem részesíti támogatásban és ezért megélhetését veszélyben érzi.

Megállapított tényállás
A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és tájékoztatást kértem a panaszosnak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban. Az önkormányzat tájékoztatása szerint a panaszos 1997, 1998 és 1999 folyamán közgyógyellátási igazolványban részesült. Egyéb szociális ellátás iránt nem adott be kérelmet az önkormányzathoz, személyes szociális szolgáltatást nem igényelt, így elutasított kérelme nem volt. 

A polgármester a vizsgálat során intézkedett, hogy a Gondozási Központ vegye fel a kapcsolatot a panaszossal és vizsgálja meg, hogy esetleg milyen támogatás nyújtható részére, illetve adja meg az ügyfélnek a szükséges tájékoztatást a kérelmek beadásával és a támogatásokkal összefüggésben. A Gondozási Központ munkatársa a panaszost a bejelentett lakcímen nem találta, a szomszédai szerint a panaszos a lakást eladta és más településre költözött. Ennek ellenére a polgármester intézkedett, hogy a közgyógyellátási igazolványra való jogosultság ellenőrzése során tájékoztassák az ügyfelet a fent említettekről.  

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
25. § (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható.    
(3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén - a szociális alapellátás keretében - a jogosult számára időskorúak járadékát, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások).
32. § (1) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások iránti kérelmet - ha e törvény másként nem rendelkezik - a kérelmező lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott önkormányzati szervnél kell előterjeszteni.

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság  26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg." Az állam tehát akkor tesz eleget a 70/E. §-ban megfogalmazott kötelezettségének, ha a szociális ellátás biztosítására megszervezi és működteti a társadalombiztosítás és a szociális támogatások rendszerét. Ezen belül a jogalkotó maga határozhatja meg, hogy milyen eszközökkel éri el az Alkotmánybíróság által is megkövetelt minimális ellátási szintet.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény szerint a települési önkormányzat köteles gondoskodni a szociális alapellátásról, mely kötelező feladatának ellátása során a teljesítés módja, színvonala tekintetében rendelkezik mérlegelési lehetőséggel. A szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben az országgyűlési biztosok gyakorlatában akkor van mód visszásság megállapítására, ha az önkormányzatok e kötelező feladatuk kapcsán jogalkotási kötelezettségeiknek nem tettek eleget, ha teljesen ellátatlanul hagyják a területükön élő lakosságot, nem gondoskodnak a helyi szociális ellátórendszer kialakításáról. Eljárási jogszabálysértés szintén vezethet - a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, vagy a jogorvoslathoz való jog sérelme mellett - a szociális biztonsághoz való joggal kapcsolatban visszássághoz, ha az önkormányzatok jogalkalmazása nem felelt meg a jogszabályoknak és ezért a kérelmező ellátatlanul maradt.

A vizsgált esetben az önkormányzat a fent leírtaknak megfelelően támogatta a panaszost, minden évben közgyógyellátási igazolványban részesítette, egyéb kérelem hiányában azonban más ellátás lehetőséget nem mérlegelte. Az államigazgatási eljárás leggyakrabban az ügyfél kérelmére indul meg, hivatalból általában akkor kell eljárást indítani, ha jogszabály előírja, vagy közérdekből szükséges. A szociális támogatásokkal kapcsolatos eljárás megindítása elsősorban az ügyfél kérelmére történik, a panaszos azonban nem nyújtott be más ellátás iránt kérelmet. A vizsgálat során az önkormányzat megkísérelte felvenni a kapcsolatot a panaszossal az ellátásokra vonatkozó tájékoztatás hatékonyabbá tétele céljából, illetve ígéretet tett ennek jövőbeni megvalósítására. Az önkormányzat tehát eleget tett jogszabályi kötelezettségének, eljárása nem sértette a panaszos érdekeit.

A fentiekre tekintettel alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányában ajánlástételi jogommal nem élek.

Budapest, 2000. április 11.

Dr. Polt Péter