OBH 5977/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy:  Mozgássérültek jogainak védelme
az  építésügyi  hatósági eljárásban

Az eljárás megindulása:

A Terézvárosi Mozgáskorlátozottak Klubjának elnöke fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert a Bp. VI. kerületi önkormányzat által létesítendő Terézvárosi Rendőrkapitányság épülete a mozgáskorlátozottak által történő megközelítést nem teszi lehetővé.

Az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedések hiánya miatt vizsgálatot indítottam, és megkerestem az önkormányzat jegyzőjét, hogy az eljárásról tájékoztasson. A megkeresett szervek válasza alapján a következő körülményeket állapítottam meg.

A tényállás

A Bp. VI. Szinnyei M. u. 4. szám alatti épületet az önkormányzat megvásárolta, és megbízást adott a tervezett önálló kerületi rendőrkapitányság épületének megtervezésére. A tervek engedélyeztetésére a Fővárosi Közigazgatási Hivatal a Bp. V. kerületi Polgármesteri Hivatal jegyzőjét jelölte ki. Az eljáró hatóság az átépítési tervet a 65134/2/98. számú határozatával engedélyezte.

Az épület bejáratát korábban csak lépcsőn lehetett megközelíteni, és azt az átépítés során egy rámpával egészítették ki. A rámpa azonban olyan meredek, hogy azon egy tolókocsival közlekedő mozgáskorlátozott, még villanymotoros kocsival sem képes egyedül felhajtani. Ha az mégis sikerülne neki, az épületbe egyedül mégsem tudna bejutni, mert az ajtó a rámpával szemben nyílik.

Az épület használatbavételi engedélyét az eljáró hatóság még nem adta ki, de abban az esetben, ha az épület átépítése a korábban kiadott építési engedélynek megfelelően megtörténik, úgy álláspontja szerint a használatbavételi engedély kiadását nem tagadhatja meg.

A panaszos ekkor kérte az állampolgári jogok országgyűlési biztosát, hogy a fogyatékos személyek esélyegyenlőségének biztosításáról szóló törvény alkalmazását vizsgálja meg.

Az  alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény

70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. 

(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.
1998. évi XXVI. tv. a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról

2. § (1) Az államnak, a társadalom szervezeteinek és tagjainak oly módon kell tevékenységüket végezni, hogy az ne okozhasson olyan károsodást, amely fogyatékosság kialakulásához vezet, illetve olyan körülményeket kell létrehozni, amelyben a fogyatékos emberek képesek lesznek teljesebb életre és a fogyatékosságukból fakadó terheik csökkenthetőek. (3) A tervezési, döntési folyamatok során kiemelten kell kezelni a fogyatékos személyek sajátos szükségleteit, és figyelemmel kell lenni arra, hogy a fogyatékos személyek a bárki által igénybe vehető lehetőségekkel csak különleges megoldások alkalmazása esetén élhetnek.

5. § (1) A fogyatékos személynek joga van a számára akadálymentes, továbbá érzékelhető és biztonságos épített környezetre.

28. § Ez a törvény 1999. január 1-jén lép hatályba (...).

29. § (6) A törvény kihirdetésekor már meglévő középületek akadálymentessé tételét fokozatosan, de legkésőbb 2005. január 1-jéig el kell végezni.

1997. évi LXXVIII. tv. az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)

31. § (1) d) Az építmény elhelyezése során biztosítani kell: a közhasználatú építmények esetében a mozgásukban korlátozott személyek részére is a biztonságos és akadálymentes megközelíthetőséget;

44. § (1) Az építtetőnek minden olyan építményre, építményrészre, amelyre építési engedélyt kellett kérni – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik –, annak használatbavétele előtt használatbavételi engedélyt is kell kérnie. A kérelemhez a felelős műszaki vezető,(...) nyilatkozatát kell csatolni arról, hogy az építmény a jogerős építési engedélynek és a hozzá tartozó jóváhagyott engedélyezési tervnek megfelel, rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas. (2) A használatbavételi engedélyt meg kell adni, ha az építményt vagy egy részét – építési engedélyhez kötött építési munka esetén – az engedélynek megfelelően, rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas módon építették meg. (3) Ha az építmény vagy egy része rendeltetésszerű használatra nem alkalmas, vagy az építési munka elvégzése következtében idegen ingatlanban az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető állapot keletkezett, az építésügyi hatóság az építmény használatbavételét megtiltja, vagy építésügyi hatósági kötelezés keretében a hibák, hiányosságok megszüntetésétől teszi függővé. A használatbavételi engedély megadása feltételekhez köthető, az engedélyben kikötések tehetők.

60. § (8) a) Az (...) építésügyi hatóság a törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben a kérelem benyújtásakor hatályos jogszabályok szerint jár el.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

19. § (1) A köztisztviselő a saját ügyének elintézésében nem vehet részt. (5) Ha a kizárási ok a közigazgatási szerv vezetőjével,(...) szemben merül fel, az ügyben – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a felettes szerv által kijelölt köztisztviselő vagy hatóság jár el. (6) A közigazgatási szerv a saját ügyének elintézésében nem vehet részt. Az eljáró szerv kijelölésére az (5) bekezdés irányadó.
A vizsgálat megállapításai:

A Budapest V. kerületi önkormányzat jegyzője, mint a kijelölt első fokú építésügyi hatóság, a Bp. VI. kerületi önkormányzat tulajdonában álló épület építési engedélyezési ügyében eljárva, építési engedélyt adott ki a létesítendő Terézvárosi Rendőrkapitányság épületének a benyújtott tervek szerinti átalakítására. A hatóság az eljárást a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. tv. (továbbiakban Fetv.) kihirdetését, és az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. tv. (továbbiakban Étv.) hatályba lépését megelőzően kezdte meg, ezért az Étv. 60. § (8) a) pontja szerint: Az építésügyi hatóság a törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben a kérelem benyújtásakor hatályos jogszabályok szerint jár el.

A fentiek szerint az eljáró hatóság az Étv. alkalmazását jogszerűen mellőzte, de ez ellentmondani látszik a Fetv. 29. § (6) bekezdésében foglalt határidőnek, mely szerint csak a törvény kihirdetésekor már meglévő középületek esetében van lehetőség az azonnali akadálymentessé tétel határidejének 2005. január 1-jéig történő kitolására.

Az Étv. 44. § (1) bek. szerint az építésügyi eljárás befejezésére csak a használatbavételi engedély megadásakor kerül sor, és azt még a mai napig nem adták ki, így kérdéses, hogy a tárgybeli ingatlan "meglévő középületnek" minősül-e. Az építésügyi hatóság nyilatkozata szerint az Étv. 44. § (2) bekezdése szerint az építésügyi hatóságnak a használatbavételi engedélyt meg kell adni, ha az építményt vagy egy részét – építési engedélyhez kötött építési munka esetén – az engedélynek megfelelően, rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas módon építették meg.

Az iratokból megállapítható, hogy az épület átalakítására az engedélynek megfelelően került sor, az azonban nem jelenti azt, hogy azt egyben rendeltetésszerűen és egy tolókocsival közlekedő mozgáskorlátozott számára is biztonságos használatra alkalmas módon építették meg. Az eljáró hatóság szerint a tolókocsival közlekedő mozgáskorlátozottak számára az épületbe való bejutást oly módon is meg lehet oldani, hogy a 24 órás kapusszolgálat a mozgáskorlátozottakat a rámpán felsegíti, és a bejárati kapun betolja. Ez a bevett, elfogadott gyakorlat, azokban az építésügyi eljárásokban, ahol a mozgáskorlátozottak számára biztonságos közlekedés kialakításáig ideiglenes megoldást kell alkalmazni.

Megállapítottam, hogy az önkormányzat jegyzője az építésügyi hatósági eljárás szabályainak alkalmazásakor nem sértette meg az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdésében előírt kötelezettséget, hogy a Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

Az alkotmányos visszásság hiányára tekintettel az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. § -ban foglaltak alapján ajánlással nem élek, de felhívom a Bp. V. kerületi önkormányzat jegyzőjének figyelmét, hogy az Étv. 44. § (3) bekezdése értelmében az építésügyi hatóság a használatbavételi engedély megadását feltételekhez kötheti. Ennek alapján éljen a törvényadta lehetőségével, és kötelezze az építtetőt, hogy építtessen ki olyan jelzőrendszert, amellyel a tolókocsival közlekedő mozgáskorlátozottak az épületbe való bejutási szándékukat a portaszolgálatnak jelezni tudják.

Budapest, 1998. november 26.

Gönczöl Katalin