OBH 5915/1997. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Simon János

Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában azt sérelmezi, hogy az általa elkövetett fegyveres rablás miatt kiszabott szabadságvesztés végrehajtása során, különleges biztonsági körletben helyezték el. Az ottani elhelyezésének indokoltságát azonban annak ellenére, hogy emiatt már többször is panasszal élt, érdemben nem vizsgálják felül.
	A beadványban foglaltak összefüggnek a jogorvoslathoz, a kérelem vagy panasz előterjesztéséhez, továbbá a jogállamisághoz, illetve annak elengedhetetlen elemét képező jogbiztonsághoz való alkotmányos jogokkal, ezért  az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1)  bekezdése alapján vizsgálatot indítottam és az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján a BV országos parancsnokát az ügy vizsgálatára kértem fel.

A megállapított tényállás:
	A panaszos 1996. augusztus16-a óta tölti a bíróság által jogerősen kiszabot szabadságvesztését. Befogadásakor a Budapesti Fegyház és Börtön befogadási bizottsága a fogvatartás biztonságára való veszélyességének értékelése alapján a IV. biztonsági csoportba sorolta és a különleges biztonsági körleten helyezte el. Az intézet javaslatára a Különleges Fogvatartást Megállapító Bizottság az elitéltet 1997. 06. 09.-én átszállítatta a Sátoraljaújhelyi  Fegyház és Börtönbe, ahol ugyancsak a különleges biztonsági körleten helyezték el. Az itt történt elhelyezés másodszori felülvizsgálata során a bizottság 1997. 12. 08-án kihelyezte a biztonsági körletről, majd még e hó 22-én  a Szegedi Fegyház és Börtönbe szállítatta át. Ott a befogadási bizottság a IV. kategóriába sorolást fenntartotta, annak indokoltságát február és augusztus hónapban felülvizsgálta.

A vizsgálat megállapításai:
	A megállapított tényállás alapján azt vizsgáltam, hogy a panaszos (elitélt) biztonsági csoportba sorolása, különleges biztonsági körleten történő elhelyezése és azok indokoltságának felülvizsgálata a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően történt-e, illetve biztosított volt e döntések miatt a panaszos jogorvoslathoz való joga.

	A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet szabályozza az elítéltek biztonsági csoportba sorolását. E rendelet  42. § szerint: (1) Az elítéltet a befogadási bizottság a fogvatartás biztonságára való veszélyesség növekvő mértéke szerint az I., a II., a III., illetve a IV. biztonsági csoportba sorolja. (2) A biztonsági csoportba való besorolásnál különösen a) az elkövetett bűncselekményt (annak jellegét és körülményeit), a szabadságvesztés időtartamát és végrehajtási fokozatát, a szabadságvesztésből még le nem töltött időt, a feltételes szabadságra bocsátás esedékességének az időpontját, b) az elítélt személyiségét, előéletét, egészségi és fizikai állapotát, kapcsolattartását,  c) új büntetőeljárás indítása esetén az ennek alapjául szolgáló magatartás jellegét és körülményeit, d) az intézet, illetve a foglalkoztatás biztonsági szempontú sajátosságait kell figyelembe venni. (3) d) a IV. biztonsági csoportba kell besorolni azt az elítéltet, akinél alapos okkal arra lehet következtetni, hogy az intézet rendjét súlyosan sértő cselekményt, szökést, a saját vagy mások életét, testi épségét sértő vagy veszélyeztető magatartást fog tanúsítani, illetve ilyen cselekményt már elkövetett, és a biztonságos fogvatartás csak őrzéssel, kivételesen felügyelettel biztosítható. (4) Ha a biztonsági csoportba való besoroláshoz szükséges adatok, ismeretek hiányosak, azok megszerzéséig az elítéltet a III. biztonsági csoportba kell besorolni.
43. § (1) Az elítélt biztonsági csoportba sorolását legalább évenként, a III. és a IV. biztonsági fokozatba soroltaknál legalább hat hónaponként a befogadási bizottság felülvizsgálja.
44. § (1) A biztonsági csoportba való besorolás az elítélt törvényben meghatározott jogait nem érinti, a különböző biztonsági csoportokban a jogok gyakorlásának módját és rendjét az intézet házirendje határozza meg.
(2) A biztonsági csoportba való besorolás indokairól az elítélt csak akkor tájékoztatható, ha a tájékoztatás a fogvatartás biztonságát nem veszélyezteti.
47. § (1) A IV. biztonsági csoportba sorolt elítélt különleges biztonságú körleten helyezhető el. (4) Az elítélt különleges biztonságú körletre való helyezését tíz napig terjedő időre a parancsnok, ezt meghaladó időre az országos parancsnok által kijelölt bizottság rendelheti el. (5) A (4) bekezdés szerinti bizottság a különleges biztonságú körleten való elhelyezés indokoltságát legalább három hónaponként felülvizsgálja.

	A fenti rendelkezések alapján megállapítottam, hogy az elitélt biztonsági csoportba sorolására az intézet Befogadási Bizottság jogosult. E döntését - a 42.§ (2) bekezdésében foglaltakra különös figyelemmel - a IV. biztonsági csoportba soroltaknál hat havonta felül kell vizsgálnia. A IV. kategóriába soroltak különleges biztonsági körleten helyezhetők el. Tíz napnál hosszabb időre a biztonsági körleten való elhelyezést csak az országos parancsnok által kijelölt bizottság rendelheti el. Az elrendelés indokoltságát azonban három havonta felül kell vizsgálnia. 
	A tényállásban foglaltak alapján megállapítottam, hogy nem volt jogsértő a befogadási bizottság azon eljárása, amellyel - az elítélt személyiségét, előéletét, egészségi és fizikai állapotát, az általa elkövetett bűncselekményt, a szabadságvesztés időtartamát és végrehajtási fokozatát, a szabadságvesztésből még le nem töltött időt, a feltételes szabadságra bocsátás esedékességének az időpontját mérlegelve  - a panaszost a IV. kategóriába sorolta. Jogszerű volt az így kategorizált panaszosnak a  különleges biztonsági körleten való elhelyezése is. Az ügy vizsgálatára felkért BV országos parancsnok megállapítása szerint a többszöri átszállítás ellenére is az előírásoknak megfelelően megtörtént a biztonsági csoportba sorolás és a különleges biztonsági körleten való elhelyezés felülvizsgálata. Erre alapozva nem felelt meg a valóságnak a panaszos azon állítása, hogy ezirányú panaszait érdemben nem vizsgálták meg. Feltételezhető, hogy a panaszos e vélelmét az is erősítette, hogy a bizottságok éltek a rendelet 44. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazással, mely szerint "A biztonsági csoportba való besorolás indokairól az elítélt csak akkor tájékoztatható, ha a tájékoztatás a fogvatartás biztonságát nem veszélyezteti." Mindezekre alapozva a panaszos biztonsági csoportba sorolásával, illetve különleges biztonsági körleten való fogvatartásával  továbbá a jogorvoslathoz való  jogának érvényesülésével kapcsolatosan  alkotmányos visszásság nem állapítható meg.
	Alkotmányos visszásság hiányában az ügy vizsgálatát lezárom és annak eredményéről az érintetteket jelentésem megküldésével értesítem.

Budapest, 1998. október 12.

Dr. Polt Péter