OBH 5875/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása
	Az esztergomi B. tér 42. sz. alatt található társasház közös képviselője a társasház lakóközösség nevében fordult panasszal az Országgyűlési Biztosok Hivatalához.
A közös képviselő sérelmesnek találja, hogy az Észak-dunántúli Vízmű Rt. elutasítja annak kivizsgálását, hogy miért van irreálisan nagy különbség a mellékvízmérőn mért összesített vízfogyasztás és a bekötési vízórán mért vízfogyasztás között.
Panaszos beadványában azt a kérdést intézte a hivatalhoz, hogy jogszerű-e a vízmű eljárása akkor, amikor nem a mellékvízmérőn mért mennyiséget veszi az elszámolás alapjául,  hanem a bekötési vízórán mért eredményt.
A jogállamiságból fakadó jogbiztonság (Alk 2. § (1) bek.) és  a jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja miatt az ügyben vizsgálatot indítottam.

Megállapított tényállás
	Esztergomban a B.tér 38-46. sz. alatti társasház két bekötési vízórával rendelkezik.  A 38-40. és a 42-44-46. sz. lépcsőházaknak van egy-egy bekötési vízórája.
A 42-44-46. sz. lépcsőházban 1997. decemberétől mind a 36 lakásban van hideg-meleg vizet mérő mellékvízmérő.
A 44. sz. bejárat előtt van az Észak-dunántúli Vízmű Rt. bekötési vízórája, amely 1996. óta üzemel és ebben az évben aktuális a cseréje.
A bekötési vízóra leolvasásakor rendszeresen 50-80 köbméterrel többet mutat, mint az 50 db mellékvízmérőn mért összesített vízfogyasztás.
Ezt a panaszos közös képviselő 1997. szeptemberében jelezte a vízműveknek, melynek következtében a feltárt hiányosságokat kijavították.
A bekötési vízórán azonban a javítások ellenére is  jelentős többletfogyasztás mutatkozik. A panasz benyújtásának idején (1998. október), már folyamatosan 80 köbméter ez a különbség., melynek akkori összege 24 ezer Ft.
1998. június 18-án ezért írásban fordult a társasház közös képviselője a vízművekhez:

"Tárgya: szakvélemény kérés
	(...) Már 1997. szeptember hóban a vízmérő leolvasó kollégájukkal végig ellenőriztük a vízórák működését.  Az ekkor feltárt hiányosságokat önök felé a kolléga jelezte, melyeket megjavítottak.  Mérési próbát végeztünk, bár ennek hitelessége kétséges, mivel a 36 lakásban nem tudtuk leellenőrizni, hogy a vizet valóban senki nem használja ez idő alatt.
Valamennyi lakásban az összes helyiséget leellenőriztük, hogy a vízóra, a vízfogyasztást mutatja-e. (...)
Mi úgy érezzük, hogy mindent megtettünk a többlet vízfogyasztás okának felderítése végett.
Sajnos eredményre nem jutottunk.  Ezért fordulunk most Önökhöz, hogy szíveskedjenek a problémánk megoldásában segítségünkre lenni."
Az Észak-dunántúli Vízmű Rt. 1998. július 28-án a következő választ adta:
" Hivatkozva "szakmai vélemény kérése" tárgyú levelére sajnálattal közöljük, hogy a fővízmérőn és mellékmérőn mért fogyasztás közötti eltérés okának felderítése a korábban elmondottakon kívül nem tudunk más tanácsot adni.  Az Ön által említett mérési próba, melynek hitelessége kétséges talán eredményre vezetett volna.  Tájékoztatásul közöljük, hogy a fővízmérő 1996-ban lett beszerelve, melynek cseréje a jelenleg érvényben lévő jogszabályok alapján 2000-ben esedékes.  A fővízmérő utáni vízellátó rendszer a lakóközösség tulajdona, ezért annak karbantartását, javítását, felülvizsgálatát a vízmű nem végezheti."

Alkalmazott jogszabályok
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX.tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (V.5.) Korm. rendelet
9. ivóvíz bekötôvezeték: az ivó-vízszolgáltatásba bekapcsolt ingatlanra a szolgáltatást biztosító, a törzshálózattól a bekötési vízmérôt követôen a vízmérési helyen beépített elzárószerelvény vízmérô felôli csatlakozó pontjáig, ennek hiányában a vízmérôt követô 10 cm-es vezetékszakasz végéig, bekötési vízmérô hiányában, a telekhatárig terjedô vízvezeték és annak tartozékai;
10. ivó-vízszolgáltatásba bekapcsolt ingatlan: az ingatlan, amelyen legalább egy olyan vízvételi hely található, amely a közműves ivó-vízszolgáltatásra lehetôséget ad;
11. ivóvízfogyasztási hely: az ivó-vízszolgáltatásba bekapcsolt ingatlanon lévô minden - épület, épületrész, bérlemény, önállóan használható, elkülöníthetô vagy elkülönített - ingatlanrész, amelynek a vízvételi helyéhez tartozó ivóvízhasználata külön szerzôdésre jogosító ivóvízmérôvel mérhetô, ennek hiányában a bekötôvezetékekrôl ellátott ivóvízvételi helyek összessége;
12. ivóvízmérési hely: az ivóvizet szállító vezeték és környezetének úgy kialakított része, amely lehetôvé teszi - a vonatkozó jogszabályi elôírásoknak is megfelelve - az elszámolás alapjául szolgáló ivóvízmérô szakszerű beépítését és működtetését;
13. ivóvízmérô: a hálózatba beépített, az áramló víz mennyiségének mérésére szolgáló, az Országos Mérésügyi Hivatal által vizsgált és hitelesített eszköz (így például készülék, berendezés, műszer)
a) bekötési vízmérô: az ellátásba bekapcsolt ingatlanok vízhasználatának mérésére szolgáló, a bekötôvezeték végpontjára telepített műszer,
c) mellékvízmérô: a bekötôvezeték végpontjára telepített bekötési vízmérô után beépített - a fogyasztó vagy a szolgáltató tulajdonát képezô - vízmérô;
17. §
(3) Az ingatlanon mért vízhasználat szempontjából a bekötési vízmérôn mért vízmennyiség az irányadó. A bekötési vízmérô és az elkülönített vízhasználatokat mérô mellékmérôk fogyasztási különbözete elszámolásának módját a szolgáltatási szerzôdésben kell szabályozni.
18. § (1) A mellékvízmérônek a házi vízhálózatba történô utólagos beépítéséhez, valamint leszereléséhez a szolgáltatónak, az ingatlan tulajdonosának, a bekötési vízmérô szerinti fogyasztónak a hozzájárulása szükséges. Az utólagos beépítés szolgáltatói hozzájárulásának megszerzéséhez e rendelet melléklete szerinti szerelési tervet kell benyújtani.
(3) Mellékvízmérôn keresztül történô vízszolgáltatásra a vízmérô üzembe helyezésével egyidejűleg szerzôdést kell kötni, melyet az ingatlanra vonatkozó szolgáltatási szerzôdéssel együtt kell kezelni.
(4) A (3) bekezdés szerinti szerzôdés létrejöttének elôfeltétele:
a) az ingatlan vízfogyasztásának bekötési vízmérôvel történô mérése;
b) az ingatlan vízellátására vonatkozó szolgáltatói szerzôdés megkötése.
(5) A mellékvízmérô üzembe helyezéséhez a szolgáltató hozzájárulása szükséges.
(6) Amennyiben a hozzájárulásban foglaltaktól eltérô beépítést vagy más, az üzembe helyezést gátló körülményt állapítanak meg, a szolgáltató az üzembe helyezést megtagadhatja, és azt a hozzájárulásban foglalt feltételek teljesítéséhez, az akadályok megszüntetéséhez kötheti.
(7) A mellékvízmérôt üzembe helyezéskor a szolgáltatónak illetéktelen beavatkozás megakadályozása érdekében bélyegzéssel és zárral kell ellátnia.
19. § (1) A szolgáltató a tulajdonában levô vízmérôknek a mérésügyi jogszabályokban elôírt idôszakos hitelesítésérôl saját költségén köteles gondoskodni.
(2) A fogyasztó saját költségén köteles gondoskodni a tulajdonában lévô mellékvízmérô hitelesíttetésérôl. A hitelesíttetés elmulasztása esetén a szolgáltató az elkülönített mérôeszközzel mért fogyasztás elszámolására vonatkozó szolgáltatási szerzôdést 15 napos határidôvel jogosult felmondani.
(3) A fogyasztó a szolgáltatótól a vízmérô működésének rendkívüli vizsgálatát és hitelesítését kérheti. A rendkívüli vizsgálat és hitelesítés, valamint az ehhez szükséges szerelési munkák költségei a fogyasztót terhelik. A költségeket a fogyasztó köteles megelôlegezni.

A mérésügyről szóló 1991. évi XLV. tv. egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 127/1991. (X.9.) Korm. rendelettel

Vhr. 6. § (1) Használatra kész a mérôeszköz, ha a külsô jegyek alapján megállapítható, hogy az minden külön elôkészület nélkül rendeltetésszerű működésre alkalmas.
(3) Az elsô, az idôszakos és a javítás utáni hitelesítést a hitelesíttetônek az illetékes mérésügyi szervtôl (idôszakos hitelesítés esetén a hitelesítési idôtartam lejárta elôtt) írásban kell kérnie.
Tv. 10. § (1) A mérôeszköz-hitelesítés célja annak elbírálása, hogy a mérôeszköz megfelel-e a vele szemben támasztott mérésügyi elôírásoknak.
(4) A kötelezô hitelesítésű mérôeszközök mérésügyi követelményeit, a hitelesítés általános feltételeit és eljárási rendjét az OMH hitelesítési elôírásban határozza meg.
Vhr. 9. § (1) A mérôeszköz hitelesítésének ki kell terjednie az engedélyezett mérôeszköz-típussal való azonosságnak, a mérôeszköz műszaki jellemzôi megfelelôségének, valamint a mérôeszköz helyes működésének a vizsgálatára.
(5) A hitelesítési hibahatárok értékét a mérôeszközre vonatkozó hitelesítési elôírásban vagy a hitelesítési engedélyben kell rögzíteni. A mérôeszközre elôírt hitelesítési hibahatárok az elsô és az idôszakos hitelesítésnél különbözô nagyságúak lehetnek.
Tv. 13. § (1) A hitelesített mérôeszközt úgy kell üzemben tartani és használni, hogy rendeltetésszerű működése, a mérési eredmények pontos leolvasása biztosítva legyen.
(2) Ha a hitelesített mérôeszköz valamely méréstechnikai tulajdonsága a hitelesítés érvényének idôtartamán belül megváltozik, vagy rendeltetésszerű működése kétségessé válik, a mérôeszköz használója köteles gondoskodni a mérôeszköz használaton kívül helyezésérôl, javíttatásáról és hitelesíttetésérôl.
(3) A hitelesített mérôeszközt - az ellenkezô bizonyításáig úgy kell tekinteni, hogy annak nincs a mérési eredményt befolyásoló hibája.
Melléklet a 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelethez
Kötelezô hitelesítésű mérôeszközök
 
Sorszám	 
Megnevezés	 A hitelesítés érvényességének idôtartama/év	
Térfogatáram- és tömegárammérô eszközök
 21.	 Vízmérôk (hideg és meleg vízre):	 	
 	 	 bekötési és törzshálózati vízmérôk	  
4	
 	 	 mellékvízmérôk elszámolásra	  
6	

A vizsgálat megállapításai
	I. Azon panasz vizsgálata miszerint a vízmű nem tesz semmit annak érdekében, hogy kiderítse mi az oka annak, hogy a bekötési vízórán mért víz mennyisége jóval meghaladja a mellékvízmérőkön mért összesített vízfogyasztás mennyiségét.
	Ezen panasz vizsgálatánál annak megállapítását tartottam a célomnak, hogy  a vízmű eleget tett-e jogszabályokban előírt kivizsgálási kötelezettségének, valamint okozott-e a vízmű a jogállamiságból fakadó jogbiztonság és a jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz fűződő joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot.
A rendelkezésemre álló iratokból ( társasházi közös képviselő vízműhöz címzett beadványa és a vízmű elutasító levele alapján) megállapítottam, hogy a panaszos a vízművekhez azzal a kéréssel fordult, hogy az intézkedjen annak érdekében, hogy a többlet vízfogyasztás okát felderítse  (A levél megjelölt tárgya bár szakvélemény kérés volt.).
A vízművek szakvéleményre való válaszadásként, ezt azzal utasította el, hogy a panaszos által már lefolytatott mérési próbán kívül más módszer nincs a különbség felderítésére.   
Bár a közös képviselő levele nem tartalmazott kifejezetten arra vonatkozó kérést, hogy a vízművek a bekötési vízmérőt vizsgálja meg, vagy hitelesítse, ennek ellenére a levél tartalma alapján egyértelműen megállapítható az, hogy a panaszos a jogszabály által biztosított jogát gyakorolta, akkor, amikor nem utalt kifejezetten a bekötési vízmérő rendkívüli vizsgálatára, vagy hitelesítésére, de az ügy megoldása érdekében intézkedést kért.
A vízmű a  - saját tulajdonában álló - bekötési vízmérővel összefüggésben semmilyen vizsgálatot nem folytatott le.  Sőt azt sem vizsgálta, hogy milyen egyéb oka lehet annak ( akár számlázási hiba), ami miatt a rendkívül magas különbség adódott.  A fogyasztói iroda vezetője által megfogalmazott elutasító levél arra enged következtetni, hogy a hiba okát a mellékmérőkben, vagy a házi vízvezeték-hálózatban kell keresni.  Ezért megállapítottam, hogy a vízmű érdemben nem vizsgálta meg a panaszos beadványát, mert ha azt tényleges tartalma szerint tette volna meg, akkor intézkednie kellet volna annak érdekében, hogy az eltérés okát széleskörűen, teljességre törekedve megvizsgálják.
A 39/1995. Korm rendelet 19. § (3) bekezdése alapján a fogyasztó kérheti a szolgáltatótól, hogy a vízórát rendkívüli vizsgálat, vagy hitelesítés alá vesse költségelőlegezés fejében, mely költséget a vízmű visszatéríti a fogyasztónak abban az esetben, ha a szolgáltató érdekkörében felmerült hiba okozta az eltérést.  Erre a lehetőségre feltehetőleg azért nem hívta fel a közös képviselő figyelmét a vízmű, mert nem tekintette panaszbeadványnak a levelet.  Az Észak-dunántúli Vízmű Rt. Esztergomi Vízmű Üzem részlegének vezetője által írt levélben szintén arról tájékoztatnak, hogy a mellékvízmérőkben, vagy a ház saját tulajdonában álló vízvezeték rendszerben kell az eltérés okát keresni.
A vízmű igazgatási osztályának vezetőjével történt telefonbeszélgetés alapján azt a felvilágosítást kaptam, hogy a Vízmű - kormányrendeletnek megfelelő - gyakorlata az, hogy a bekötési vízóráról hitelesítési időn belül vélelmezi, hogy az megfelelően mér.  Ebből kifolyólag a panaszosnak kellett volna kérnie a bekötési vízóra vizsgálatát, vagy hitelesítését abban az esetben, ha kétségei vannak a bekötési vízóra megfelelőségével kapcsolatban.
A jogállamiságból fakadó jogbiztonságról a 25/1992. AB hat. a következőket fejtette ki: " A jogállamiság egyik fontos alkotóeleme a jogbiztonság, amely egyebek között megköveteli, hogy
- az állampolgárok jogait és kötelességeit a törvényben megszabott módon kihirdetett bárki számára hozzáférhető jogszabályok szabályozzák, valamint
- meglegyen a tényleges lehetőség arra, hogy a jogalanyuk magatartásukat a jog előírásaihoz tudják igazítani."
A 28/1992. (IV.30.) AB hat. pedig a következőket tartalmazza: " A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre.  A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését és az azokkal összhangban álló magatartást."
A fent leírtakra tekintettel megállapítom, hogy a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet okozott az Észak-dunántúli Vízmű Rt. azzal az eljárásával, hogy  a fogyasztó által benyújtott panaszt nem a tartalma szerint bírálta el és ennek következtében nem hívta fel a fogyasztó figyelmét arra, hogy költségelőlegezés esetén milyen vizsgálatok lefolytatását kérheti.
A vizsgálat a továbbiakban arra irányult, hogy ezzel a gyakorlatával okozott-e alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot a vízmű.
Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az országgyűlési biztos akkor állapít meg, ha az ügyben érintett alkotmányos jog gyakorlása alkotmányt sértő korlátozást szenvedett vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn.  Alkotmányos visszásságot okoz a korlátozás akkor is, ha nem az Alkotmány által megengedett célra irányul, illetve ha aránytalan, vagyis túllépi az alkotmányos cél által megkívánt mértéket.
A visszásság megítéléshez először a célhoz kötöttséget vizsgáltam.  A vizsgálat során megkerestem a vízmű esztergomi részlegének üzemvezetőjét és tájékoztatást kértem arról, hogy milyen hibák következménye lehet az eltérés.  Az üzemvezető tájékoztató levelében többféle lehetőséget felsorol pl.: csőtörés, kerekítési differencia, illegális vízelvezetés, stb., de ezekek között nem szerepel az, hogy a bekötési vízóra meghibásodhat, annak ellenére, hogy az Országos Mérésügyi Hivatal elnöke által adott állásfoglalásában szerepel ennek lehetősége is.  Az OMH elnöke tájékozatott azonban arról is, hogy nagyobb a valószínűsége annak, hogy a mellékvízmérők között kell a meghibásodás okát keresni, mert a nem megfelelő szerelési irány megválasztása vezethet el oda, hogy a mellékvízmérők gyorsabban kopnak és ezen keresztül az amúgy is gyengébb indulási érzékenységük csökken.  Mindennek következtében a mellékmérők nagyobb és negatív hibával mérik a kis áramlási sebességű fogyasztásokat és nem mérik a folyamatosan csöpögő csapokat.
Miután a kormányrendelet 19. §-a kifejezetten előírja, hogy a fogyasztó rendkívüli vizsgálatot vagy hitelesítést kérhet, ezért erre a lehetőségre írásban fel kellett volna a reklamációt benyújtó fogyasztót hívni.  Erre azonban nem került sor.  Tehát a vízmű tevékenységét nem lehet célhoz kötöttnek minősíteni.  Célhoz kötöttség hiányában az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság minden további vizsgálat nélkül megállapítható.
Ezért megállapítom, hogy a jogállamiság szerves részének tekintendő jogbiztonság, valamint a jogbiztonság követelményéből fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott a vízmű azzal, hogy a hozzá beérkezett panasz beadványt nem a tényleges tartalma szerint vizsgálta meg, és írásban nem tájékoztatta a panaszost arról, hogy saját költségére a bekötési vízóra rendkívüli vizsgálatát, vagy hitelesítését kérheti.

	II. Azon "kérdés" vizsgálata miszerint a vízművek a bekötési vízórán mért víz mennyiségét veszi alapul a számlázáskor és fizetteti meg a lakókkal és nem a mellékvízórán mért mennyiséget.
	Panaszos társasházi képviselő beadványában azt a kérdést intézte hozzám, hogy jogos-e a Vízművek azon számlázási gyakorlata, mely szerint a bekötési vízórán mért víz mennyiségét veszi figyelembe, annak ellenére, hogy a lakók hitelesített mellékvízmérőkkel rendelkeznek.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 16. § (1) bekezdése a következőket tartalmazza:
"16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végzô szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetôleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetôségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetôség nincs számára biztosítva."
A beadvány ezen részének vizsgálatánál megállapítottam, hogy a panaszos alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet nem jelölt meg kérdésével kapcsolatban, ezért az ügyben nem folytatok le vizsgálatot.
A panaszost külön levélben tájékoztatom a hatályos jogszabályi rendelkezésekről.

Kezdeményezés
	1) Élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. §-ában foglalt jogkörömmel, felkérem az Észak-dunántúli Vízmű Rt. vezérigazgatóját arra, hogy küldjön a panasszal érintett társasház közös képviselőjének tájékoztató levelet arról, hogy a 38/1995. (IV.5) Korm. rendelet szerint milyen vizsgálatok lefolytatását, mely pénzügyi feltételek mellett kérheti.  Amennyiben ennek eredményeképpen a társasház közös képviselője kéri a vizsgálat lefolytatását, akkor kérem tegyen eleget a jogszabályban előírt vizsgálati kötelezettségének és a vizsgálat eredményétől függően térítse vissza a társasháznak azt a díjkülönbözetet, melyet 1998. június 18-a és a jelentés lezárása között eltelt időben indokolatlanul beszedett.
	2) A jövőre nézve pedig felkérem az Észak-dunántúli Vízmű Rt vezérigazgatóját, hogy hívja fel a fogyasztói panaszokat elbíráló munkatársainak figyelmét arra, hogy a fogyasztói beadványokat a tényleges tartalmuknak megfelelően bírálják el.

Budapest, 2000. szeptember 14.

Gönczöl Katalin