OBH 5854/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kunné dr. Simonyi Anna 

A vizsgálat megindulása

Panaszos beadványában a szomszédja által létesített fóliasátrakat, az annak használatából eredő vízátfolyást, s az ezzel kapcsolatos bejelentései kivizsgálásának elmaradását sérelmezte. Miután felmerült a panasz alapján a jogbiztonsághoz, valamint a tulajdonjoghoz fűződő alkotmányos elv sérülésének lehetősége, az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során nyilatkozattételre kértem fel a panaszolt hatóságot.

Feltételezett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Alkalmazott jogszabályok

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény

A megállapított tényállás

Panaszos a szomszédja által létesített fóliasátrak miatt vizsgálatot kért az ÁNTSZ Szegedi Városi Intézetétől. A vizsgálat során megállapították, hogy a kérdéses fóliasátrak gondozottak, gazmentesek. A bejelentés alapján Kistelek Város Polgármesteri Hivatala jegyzője kötelezte a fóliasátor tulajdonosát az arról lefolyó és összegyűlő csapadékvíz elvezetésére, mely kötelezés végrehajtását ellenőrizte a hatóság.

A vizsgálat megállapításai

A bekért tájékoztatásból kitűnt, hogy a panaszos ingatlanával szomszédos ingatlanon felállított fóliasátrak csapadékvíz elvezetésének szabályossá tételét bejelentésre a polgármesteri hivatal elrendelte, kötelezett a kötelezettségét teljesítette.
A panaszban említett engedély nélküli építménybontás következtében vakolatlanná vált falszakasz bepucolására az építésügyi hatóság kötelezést nem adhat ki. Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 47. § (2) bekezdés d) pontja szerint az építésügyi hatóságnak el kell rendelni "az építmény jókarbantartására vonatkozó kötelezettség teljesítését, illetőleg az építmény felülvizsgálatát, szükség szerinti átalakítását, felújítását, helyreállítását vagy lebontását, ha annak állapota az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyezteti", azonban jelen esetben a jogszabályi feltételek nem állnak fenn.
Helyes volt tehát a hatóság azon tájékoztatása, hogy panaszos igényét megegyezés hiányában bírói úton érvényesítheti.  Ugyanakkor megállapítható, hogy az intézkedésre hivatalom által megküldött beadványra Kistelek Város jegyzője nem intézkedett határidőben, így felhívásomra válaszát sem küldte meg hivatalomnak. Sürgetésemre a jegyző megküldte a panasz kivizsgálásáról az ügyfélnek szóló válaszlevelét, s egyidejűleg arról is tájékoztatott, hogy mulasztását adminisztrációs hiba okozta, azt pótolta, továbbá intézkedett hivatalában a hasonló hibák jövőbeni kiküszöbölése iránt.
Megállapítottam, hogy a késedelmes ügyintézés az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált államiságból fakadó jogbiztonsággal, továbbá a 13. § (1) bekezdésben biztosított tulajdonhoz fűződő alkotmányos joggal kapcsolatban visszásságot okozott, azt azonban a jegyző saját hatáskörben megszüntette, továbbá intézkedett a jövőre vonatkozó eljárások szabályossá tételéről, ezért külön ajánlást nem teszek.

Budapest, 1999. április 13.

Gönczöl Katalin