OBH 5811/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása
	A debreceni Kölcsey Ferenc Református Tanítóképző Főiskola oktatója panaszában azt sérelmezte: a főiskolán nem érvényesül az oktatóknak az a joga, hogy a törvényileg biztosított demokratikus autonómia keretei között beleszólhassanak az élet- és munkakörülményeiket meghatározó intézményi irányításba. A főiskola főigazgatója a kinevezések során megsérti a szervezeti és működési szabályzat (SZMSZ) rendelkezéseit, és korlátozza az eljárását kifogásolók panaszjogát.
	Az ügyben a hatáskör megállapítása érdekében, valamint a jogbiztonság (Alk. 2. § (1) bek.), a panaszjog (Alk. 64. §) esetleges sérelme miatt indítottam vizsgálatot, amelyhez véleményt kértem az oktatási minisztertől.

A megállapított tényállás
	A panaszos beadványa szerint mielőtt hozzám fordult volna, a főigazgató eljárását kifogásoló oktatók megkísérelték a vizsgálat kezdeményezését az Oktatási Minisztériumnál, de a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (Ftv.) 58. § (3) bekezdésének alkalmazása miatt erre nem volt lehetőségük. A panaszokkal összefüggésben a főiskolai tanácsülésen közölték, hogy a minisztériumhoz egyéni panaszokkal nem lehet fordulni.

A kivizsgálni kért konkrét ügyek a következők voltak:

1)	A főiskola főigazgatója a főiskola fenntartásában működő gyakorlóiskola igazgató helyettesét a nevelőtestület véleményének kikérése nélkül bízta meg. 
Az eljárást sérelmező nevelők remélték, hogy a gyakorlóiskola újonnan kinevezésre kerülő igazgatója egy év elteltével ezt a sérelmet orvosolni fogja. Csakhogy igazgatóként olyan személyt neveztek ki, aki a véleményező testületekben (nevelőtestület, iskolaszék, szakszervezet, főiskolai tanács) nem kapta meg a szükséges többséget, ellentétben a másik pályázóval. (Megjegyzés: a főiskola mint állami intézmény átadásakor az egyház képviselőivel kötött szerződés szerint a közalkalmazotti törvény egyes rendelkezéseit az intézményben továbbra is alkalmazni kell.) A kinevezett új igazgató további három évre megbízta a már kifogásolt igazgató-helyettest.

2)	Tanszékvezetői megbízást kapott egy adjunktus, akinek nincs szakirányú egyetemi végzettsége, pedig az SZMSZ értelmében ez még az oktatói alkalmazásnak is feltétele. E mellett a pályázat kiírás vezető oktatóknak szólt, és a pályázó egyik testületben sem kapta meg az SZMSZ szerint szükséges szavazati arányt.

Az érintett alkotmányos jogok
•	A jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz és a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.)
•	A panaszjog (Alk. 64. §)

A vizsgálat megállapításai
	Az országgyűlési biztos hatásköre a hatóságok és a közszolgáltatást végző szervek eljárására terjed ki. A felsőoktatási intézmények mint közszolgáltatók tevékenységét vizsgálja. Belső működésüket azonban nem, csak annyiban, amennyiben az közvetlenül kihat a szolgáltatást igénybevevők alkotmányos jogaira. Nem terjed ki hatásköre e szervek munkáltatói döntéseire sem. 
	A felsőoktatási intézmények működésének törvényességi felügyeletét az oktatási miniszter látja el. A felügyelet funkciója - a fenntartó jellegétől függetlenül - a jogszabályok betartásának ellenőrzése révén egyebek között az önkormányzat, az autonómia védelme is. (Az önkormányzat az intézményben résztvevők kollektív joga az Ftv.-ben és az intézményi szabályzatokban meghatározottak szerint.)
	A törvényességi felügyelet nem az azt kezdeményezők jogorvoslati eszköze, hanem a közérdeket kifejező jogszabályok érvényesítéséé (objektív jogvédelem). Minthogy azonban a felsőoktatási intézmények döntéseivel kapcsolatos külső jogorvoslati lehetőség nagyon korlátozott, kiemelkedő jelentősége van a belső, maguk alkotta normák megtartásának és a törvényességi felügyeletnek a szervezet tagjai, résztvevői jogvédelme tekintetében. Ezért álláspontom szerint az Ftv. 58. § (3) bekezdése nem jelentheti azt, hogy az intézményi tanács vagy az intézmény vezetőjének döntését érintő törvényességi kifogást (panaszt) ne terjeszthetné elő bármely érintett az oktatási miniszterhez. Az ezzel ellentétes értelmezése e rendelkezésnek sértené az Alkotmány 64. §-ában foglalt panaszhoz való jogot.
	Az oktatási miniszter véleményében a gyakorlóiskolát érintő kinevezésekről azt közölte:
"Az intézményvezető felett a munkáltatói jogokat a fenntartó gyakorolja, a megbízás tetszőleges időtartamra, vagy határozatlan időre is szólhat (Köotv. 81. § (1) bek. c) pont). A kinevezést sem az igazgatói, sem az igazgatóhelyettesi megbízás esetén nem kell pályáztatásnak megelőznie. Törvényi előírás azonban, hogy az igazgatóhelyettes kinevezése előtt a nevelőtestület véleményét ki kell kérni. A nevelőtestület által (igazgatói, igazgatóhelyettesi) adott vélemény azonban nem korlátozza a személyi döntést, tekintve, hogy a Köotv. (19. § (1) bek. g) pont nem javaslattételi vagy hozzájárulási, jóváhagyási jogkört adott a pedagógus testületnek. A vezetői megbízások tekintetében a "demokratikus" döntésre a törvény nem ad garanciát.
	A gyakorlóiskola vezető választásának kérdésében a főiskolai tanároknak és egyéb szervezeti egységeknek a hatáskörét a tv. szabályozza, ha az SZMSZ ettől eltérően nem rendelkezett, a főigazgató egyedül dönt a megbízás ügyében.
A kollektív szerződésnek a vezetői megbízással kapcsolatos pályáztatást előíró rendelkezéseinek megszegésére szintén hivatkozik a panaszos. A kollektív szerződés a munkavállalói kollektíva javára a jogszabályi előírásoktól eltérhet, így a kollektív szerződésbe ütköző megbízás esetén a szerződés megszegésének jogkövetkezményei (kártérítés) érvényesíthetők a fenntartóval szemben. Amennyiben a - levélben nem részletezett - tényállás alapján megállapítható, hogy a vezető nem felelt meg a Köotv.-ben meghatározott szakmai feltételnek, vagy a nevelőtestületnek nem állt módjában véleményezni a jelöltet, valamint ha az eljárás az SZMSZ vagy a kollektív szerződés rendelkezéseibe ütközik, ezekben az esetekben az illetékes jegyzőhöz ajánlatos fordulni a törvényességi ellenőrzés lefolytatása céljából. (Köotv. 80. §)" (Köotv. a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. tv.)
	A főiskolai tanszékvezetői tekintetében véleménye az volt:
"A tanszékvezetői megbízásnál a személyi kérdésben a tanács, illetve a tanszéki kollektíva véleményének csak akkor van kötőereje, ha az SZMSZ-ben ez így lett megfogalmazva ("javaslata alapján", "hozzájárulása esetén"). A véleményezési jog az Ftv. szerint - még ha a sokéves gyakorlat mást is mutat - nem jelenti azt, hogy a főigazgató kötve van a tanács javaslatához. Az SZMSZ a tanácsnak többletjogokat adhat.
A panaszos leveléből kiindulva, ha az SZMSZ a választás időpontjában a tanszékvezetői, ill. az oktatói megbízást szakirányú egyetemi végzettséghez kötötte és a jelölt ennek nem felelt meg, a megbízás jogtalan volt."
	A minisztérium véleményét ekként összegezte:
"A főiskola oktatói számára a döntésekbe való beleszólás, a demokratikus, többségi véleményen alapuló döntéshozatal annyiban biztosított, amennyiben ezt a főiskola tanácsa az SZMSZ-ben biztosította. Ezen túl a döntések demokratizmusa etikai és nem jogi kérdés."
	A miniszter az Ftv. alapján a törvényességi felülvizsgálati eljárásra nem látott okot. A főiskola szabályzatát azonban nem állt módjában megvizsgálni, mert az nem állt rendelkezésére.
	Az országgyűlési biztosnak a panaszolt ügyekben - amelyek az intézmény belső viszonyait és a munkáltatói jogkör gyakorlását érintik - az eljárásra tehát nincs hatásköre.
	Megismerve azonban az intézmény szervezeti és működési szabályzatát, felkérem az oktatási minisztert, hogy a panaszolt kinevezési ügyet szíveskedjék törvényességi felügyeleti eljárásban megvizsgálni. Ennek érdekében a panaszt mellékleteivel együtt megküldöm. Kérem, hogy eljárása eredményéről a panaszost közvetlenül értesítse, és arról engem tájékoztasson.
	A panasznak a gyakorlóiskolát érintő részében - figyelemmel az oktatási miniszter véleményére - Debrecen Város jegyzőjének törvényességi ellenőrzését kérem; az előbbiekkel azonos értesítést kérve az eljárásról.
	A jelentés egy példányát tájékoztatásul megküldöm a debreceni Kölcsey Ferenc Református Tanítóképző Főiskola főigazgatójának.

Budapest, 2000. november 8.

Gönczöl Katalin