OBH 5748/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a vele szemben magánokirattal visszaélés vétsége  miatt folytatott büntetőeljárás megszüntetéséről szóló határozatot csak több hónap késedelemmel kapta meg és a büntetőeljárás során tőle lefoglalt fenti iratokat annak ellenére nem az ő részére adták ki, hogy vele szemben a nyomozást bűncselekmény hiányában szüntették meg, az ügyben a rendőrség eljárásával, az ügyészségi határozatokkal kapcsolatos panaszait sorozatosan elutasították. Sérelmezte azt is, hogy az ügyben a társasház részéről fellépő és magánokiratot meghamísító három személlyel szemben a büntetőeljárást csak magánokirat -hamisításért folytatták le,  holott a panasszossal szembeni  feljelentést éppen  a társasházi közgyűlés meghamísított jelenléti íve alapján tették meg.
	A panaszban foglaltakra figyelemmel alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot rendeltem el, ennek keretében a legfőbb ügyésztől felvilágosítást és az ügy megvizsgálását kértem.

Érintett alkotmányos jogok:
	Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog (Alkotmány. 2.§ /1/ bek.)
	Jogorvoslathoz való jog (Alkotmány. 57. § /5/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
	102. § (1) A lefoglalást meg kell szüntetni, mihelyt arra az eljárás érdekében nincs szükség. A lefoglalás megszüntetése helyett a más jogszabályban meghatározott módon kell eljárni, ha a lefoglalt dolog birtoklása jogszabályba ütközik.
	(2) A lefoglalás megszüntetése esetén a lefoglalt dolgot annak kell visszaadni, akitől lefoglalták; a terheltnek, illetőleg annak, aki azt tőle átvette, azonban csak akkor lehet kiadni, ha kiadása iránt más nem jelentett be alaposnak látszó igényt, vagy ilyen igény az eljárás adataiból nem tűnik ki. Az utóbbi esetben a dolgot annak kell kiadni, aki a tulajdonjogát kétséget kizáró módon igazolta.
	(3) A terhelttől lefoglalt dolog az állam tulajdonába kerül, ha az kétségtelenül mást illet, de kiléte nem állapítható meg. A később jelentkező igénylő az elévülési időn belül kérheti a dolog visszaadását, illetőleg az értékesítésből származó ellenértékét.
	122. § (1) Bűncselekmény miatt bárki tehet feljelentést; a feljelentés kötelező azokban az esetekben, amelyekben a feljelentés elmulasztása bűncselekmény.
	(2) Minden hatóság és hivatalos személy köteles a hivatali hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt - ha az elkövető ismert, annak megjelölésével - feljelenteni. A feljelentéshez csatolni kell a bizonyítási eszközöket, vagy ha ez nem lehetséges, a megőrzésükről kell gondoskodni.
1997. évi CLVII. törvény a társasházról
	22. § A közgyűlés határoz
a) a közös tulajdonban álló épületrészek használatáról, hasznosításáról, fenntartásáról, felújításáról, a közösséget terhelő kötelezettségek elvállalásáról,
b) a közös képviselőnek, illetőleg az intézőbizottság elnökének és tagjainak, valamint a számvizsgáló bizottságnak a megválasztásáról, felmentéséről és díjazásáról.

A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló iratokból és a legfőbb ügyész tájékoztatásából a következőket állapítottam meg:
	Panaszosnak, a Nyíregyháza, Szent István út ... sz alatti társasház közös képviselőjének  leváltása   érdekében  a   későbbi   közös  képviselő  és két  társasházi  lakó
aláírásokat gyüjtöttek, majd a lakók többségének aláírásával ellátott jelenléti íveket közgyűlési határozatnak tüntették fel.
	Az így meghamisított iratot 1997. május 5-én  a folyószámlát vezető pénzintézetnél a közös képviselő személyében bekövetkezett változás igazolására bemutatták, majd ügyvédi irodával felszólíttatták panaszost az általa kezelt társasházi okmányok, számlák átadására. 
 - Panaszos - akit a társasház közgyűlése addig nem mentett fel - okkal tartotta magát  közös képviselőnek, ezért az iratok kiadását megtagadta.
	Miután az iratok kiadására nem került sor, a később megválasztott közös képviselő ügyvéd útján a Nyíregyházi Rendőrkapitányságon feljelentést tett panaszossal szemben  visszaélés okirattal vétsége miatt. A büntetőeljárásban panaszostól lefoglalták a társasházzal kapcsolatos iratokat. A lefolytatott nyomozás adatai alapján megállapították, hogy panaszos az iratokat jogszerűen szerezte meg, azokkal visszaélést nem követett el, ezért a nyomozást bűncselekmény hiányában megszüntették. Az 1998. június 26-án kelt határozatot azonban adminisztrációs hiba következtében csak 1998. október 7-én kelt átirattal küldték meg a panaszos gyanúsított részére
	A panaszost leváltani törekvő három személlyel szemben magánokirathamísítás vétsége miatt szintén folytattak eljárást és azt a Btk. 71. §-a alapján megrovással zárták, tehát felelősségüket megállapították.
	A társasházzal kapcsolatos iratok lefoglalásának megszüntetése és kiadása vonatkozásában  az ügyészi szervek ellentmondásos módon jártak el. A  Nyíregyházi Városi Ügyészség 3369/1997. számú, 1998 június 26-án kelt - a panaszossal szembeni nyomozást   bűncselekmény hiányában megszüntető - határozatában a lefoglalt iratokat a társasház meg nem nevesített képviselőjének rendelte kiadni. A városi ügyészség fenti szám alatt 1998. augusztus 6-án kelt újabb, csak a lefoglalás megszüntetéséről és az iratoknak a társasház képviselője részére történő kiadásáról szóló határozatát megküldte  a panaszos utódjának, ezzel közös képviselőként ismerte el.
	A határozat ellen a panaszos részéről bejelentett fellebbezést a  megyei főügyészség NF/3083 sz. alatt, 1998. október 07-én  arra hivatkozással utasította el, hogy az ügyészi szervek nem jogosultak annak eldöntésére, hogy egy társasháznak ki a képviselője. Ezért az iratokat annak rendelték kiadni aki a nyomozás adatai szerint a társasház ügyeit intézi.
Újabb panasz alapján a megyei főügyészség vezető-helyettese NF 3083/1997 számú, 1998. december 14-én kelt határozatában  - nyomozás felügyeleti jogkörében - a  megyei főügyészség korábbi határozatának  lefoglalást megszüntető és a kiadásra vonatkozó részét hatályon kívül helyezte és nem rendelkezett a további eljárás mikéntjéről. Ez utóbbi határozat indokolása szerint a nyomozás során megállapítható volt, hogy Imre Zoltán megbízásának felmondására a társasház közgyűlése  határozatot nem hozott. ( Ez értelemszerűen azt jelenti, hogy közös képviselőnek a panaszost  kellett volna tekinteni. A társasházról szóló 1997.évi CLVII. törvény 22. § b./ pontja szerint a közös képviselő felmentése a társasház közgyűlésének jogkörébe tartozik.)
	A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I.. törvény (Be) 102.§ /2/ bekezdése szerint a büntetőeljárás   során  lefoglalt  dolgot   annak  kell  kiadni, akitől lefoglalták. A terheltnek, 
illetőleg annak aki azt tőle átvette, azonban csak akkor lehet kiadni, ha kiadása iránt más nem jelentett be alaposnak látszó igényt, vagy ilyen igény az eljárás adataiból nem tűnik ki. 
Valószínűsíthetően jogértelmezési probléma merült fel a Be. 102.§ /2/ bekezdésével kapcsolatban, ez eredményezte a lefoglalás  megszüntetése és a  kiadás elrendelése során az eltérő ügyészi állásfoglalásokat. A nyomozásnak - különösen bűncselekmény hiányában történő megszüntetése esetén, ha addig a lefoglalás megszüntetésére még nem került sor- a  korábban bűncselekménnyel gyanúsított személy már nem terhelt jogállású, így ezen ügyben a kiadás vonatkozásában a Be. 102.§ /2/ bek. első fordulatát kellett volna alkalmazni.
	Vizsgálatom során a legfőbb ügyész helyettese arról is tájékoztatott, hogy a panaszos ellen okirattal visszaélés  vétsége miatt büntatőeljárást kezdeményező személlyel szemben a Nyíregyházi Városi Ügyészség B. 1324/1999. szám alatt büntetőeljárást eredményező hamis vád bűntette miatt vádiratot adott ki, az eljárás folyamatban van.
	Vizsgálatom eredményét összesítve megállapítom, hogy a Nyíregyházi Városi Ügyészség a nyomozást megszüntető határozat késedelmes megküldésével sértette panaszos jogorvoslathoz való jogát, a Nyíregyházi Városi Ügyészség és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Főügyészség pedig  a hamis vád bűntette miatti  eljárás késedelmes elrendelésével, továbbá a lefoglalás megszüntetése és a kiadás elrendelése körüli határozatlanságával pedig  a jogállamiság és az abból szükségszerűen következő hivatalból történő és a  tisztességes eljárás elvét, követelményét sértette, így alkotmányos jogokkal összefüggésben visszáságot okozott.
A visszásság megállapítása ellenére ajánlást arra tekintettel nem teszek, hogy a panasz alapján a sérelem orvoslást nyert, valamint a társasházi iratok kiadásának elhúzódása csekély érdeksérelemmel járt.  Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.17.§ /1/  bekezdése alapján  azonban szükségesnek tartom a Szabolcs- Szatmár-Bereg Megyei Főügyészség vezetőjének figyelmét felhívni, hogy munkatársait emlékeztesse a jogszabályokban előírt eljárási rend maradéktalan betartásának fontosságára.

Budapest, 1999. augusztus 22.

Dr. Polt Péter