OBH 5674/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

A nagykállói panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában családjának a Szilágyi István Általános Iskola közelsége miatti megpróbáltatásairól, illetve az őket ért károkról számolt be. Előadta, hogy a házával szemben lévő iskolaudvarról a tanulók rendszeresen kertjébe rúgják át a labdákat. Ingatlana megóvása érdekében védőháló felszerelését kérte, erre azonban nem került sor.

Vizsgálatom során az 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján arra kértem Nagykálló Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét, hogy tájékoztasson álláspontjáról illetve az ügyben tett intézkedésekről.

A megállapított tényállás

Panaszos 1997. szeptember 29-én jogi képviselője útján "kérelem ingatlantulajdon értékcsökkenésével kapcsolatosan" tárgymegjelölésű kérelmet nyújtott be a település jegyzőjének, melyben az alábbi lényeges megállapítások szerepelnek: "...az újonnan épült Szilágyi István Általános Iskola oly közel lett építve az ügyfelem lakóházához, hogy ez a tény teljes mértékben lehetetlenné teszi a magánéletük zavartalanságát, családi életüket. Az iskola közelsége több okból kifolyólag zavarja ügyfelem és családja életét:
- az iskola kerítése a lakásukkal átellenben kb. 4 méter távolságban épült meg, s az iskola udvarát idén már labdarúgópályaként használják, emiatt óriási az óraközi szünetekben és délután a zaj és a por...
- ...a termekből is be lehet látni a lakásba, az udvarba, emiatt ügyfelemet és családtagjait már többször érte zaklatás a diákok részéről (kiabálás, trágárság stb.)
- az iskola közelsége miatt - már az építkezés során is - jelentős károsodás érte a lakóházat a megnövekedett járműforgalom miatt...
- de a legjelentősebb tény, hogy az iskola ilyen közeli beépítése igen nagy mértékben csökkentette a lakóház forgalmi értékét..."

A jogi képviselő 1997. október 16-án előterjesztette panaszosnak azt a javaslatát, hogy az önkormányzat vásárolja meg az ingatlant, vagy ajánljon fel egy másik, hasonló értékű, felszereltségű és komfortfokozatú lakást. Indítványozta a szóban ígért útlezárást  és a labdafogó drótháló felszerelését.

Nagykálló Város Önkormányzatának Képviselő-testülete az 1997. október 21-én megtartott ülésén a panaszosnak a lakóháza önkormányzat részéről történő megvásárlására tett ajánlatát nem fogadta el és cserelakást sem biztosított. A képviselő-testület a panaszos útlezárásra és kerítésmagasításra vonatkozó ajánlatát sem fogadta el.

1998. február 18-án egy debreceni okl. szerkezetépítő mérnök statikai szakvéleményt készített a panaszos lakóépületének statikai állapotáról. A szakvélemény megemlíti, hogy az épülettől cca. 3 méteres távolságra az iskolaépítés időtartama alatt a vízellátás, csatornázási munkálatok következményeként nagymértékű felvizesedés, eliszaposodás, a gyenge talaj kiüregelődése következett be. Ennek következtében a régi, megállapodott lakóépület alapozása folyamatosan alámosódott, az alaptest fokozatosan megsüllyedt. További károsító tényezőként említi a szakvélemény az úttesten közlekedő viszonylag nagy forgalom dinamikus hatását.

1998. március 12-én a panaszos a ház helyreállítását, továbbá a károk, a közeli beépítésből eredő értékcsökkenés és a szakértői díj megfizetését kérte a polgármesterhez intézett beadványában.

A képviselő-testület panaszos kérelmét az 1998. június 19-én megtartott ülésén elutasította. A határozatban a képviselő-testület vitatta a szakvélemény azon részét, hogy a lakóházban keletkezett állapotromlás okozati összefüggésben van az önkormányzati út megnyitásával, valamint az iskolaépítéssel. Az állapotromlás oka a képviselő-testület szerint a lakóépület életkorában, másrészt a nem megfelelő alapozási mélységben, illetve a szerves anyagokat tartalmazó talajban keresendő. Az iskola építésével az önkormányzat álláspontja szerint nem következhetett be értékcsökkenés, mert az iskola egy része az építkezés előtt is ezen a területen volt, másrészt az új iskolával az érintett ingatlan kulturáltabb környezetbe került.

A Polgármesteri Hivatal jegyzője arról tájékoztatott, hogy bár a képviselő-testület a panaszos lakóházának állapotromlása és az önkormányzati út megnyitása között nem látott összefüggést, 1998. augusztusában az út egyik végén oszlopokat helyeztek el, kizárva ezzel a közúti forgalmat az útról.

A jegyző közölte azt is, hogy a panaszosnak a futballozó tanulók által okozott sérelmét elismerik, de a magasított kerítés építése aránytalan terhet jelentett volna az önkormányzatnak. Az iskola területén jelenleg is folyamatban van egy tornacsarnok építése, a munkálatok várhatóan 1999 őszéig befejeződnek. Ezt követően kerül sor az iskolaudvar rendezésére és - az iskola Mártírok útja felöli részén - a tornapálya kialakítására.

Az ügy jogszabályi háttere és az érintett alkotmányos jogok

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 16. § (1) bekezdése szerint a közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani.
A (3) bekezdés úgy rendelkezik, hogy a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.

A 19. § (5) bekezdése alapján, ha a kizárási ok a közigazgatási szerv vezetőjével, illetőleg a polgármesterrel, a főpolgármesterrel, a jegyzővel, a fővárosi főjegyzővel, a megyei jogú város kerületi hivatalának vezetőjével vagy a polgármesteri hivatal köztisztviselőjével szemben merül fel, az ügyben - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a felettes szerv által kijelölt köztisztviselő vagy hatóság jár el.
A (6) bekezdése kimondja, hogy a közigazgatási szerv a saját ügyének elintézésében nem vehet részt. Az eljáró szerv kijelölésére az (5) bekezdés irányadó.

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 191. § (1) bekezdése szerint akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
A (3) bekezdés úgy szól, hogy a jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.

A 192. § (1) bekezdése kimondja, hogy az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
A (2) bekezdés úgy rendelkezik, hogy a birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 64. §-a szerint a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai

Panaszos első ízben 1997. szeptember 29-én fordult a Polgármesteri Hivatal jegyzőjéhez. Kérelmében egyrészt a Szilágyi István Általános Iskola közelségéből eredő, a birtoklását zavaró körülményeket (zaj, por, a családot a diákok részéről ért zaklatás) tárt fel, másrészt a lakóházat ért károsodásra és a közeli beépítésből eredő értékcsökkenésre tett utalást. A kérelem tárgyaként a "kérelem ingatlantulajdon értékcsökkenésével kapcsolatosan" megállapítás szerepel.

Ebben a kérelemben ugyan nem szerepel, de a képviselő-testület későbbi határozatában olvasható a panaszos útlezárásra és kerítésmagasításra vonatkozó kérelme is.

A panaszos a jegyzőhöz intézett újabb beadványában már felvetette az ingatlan adásvételére, illetve cseréjére vonatkozó szándékát is. A kérelemben olvasható, hogy a panaszos bármelyik megoldást elfogadja, csak az a kérése, hogy erre mielőbb sor kerüljön. E beadványban - melynek tárgymegjelölése megegyezik a korábbival - a panaszos kérte a szóban ígért útlezárást és labdafogó drótháló felszerelését is.

A Képviselő-testület 1997. október 21-én egyrészt elutasította a panaszos adásvételre, illetve cserére vonatkozó ajánlatát, másrészt határozott a panaszos útlezárásra és kerítésmagasításra vonatkozó ajánlatáról is.

Az 1998. március 12-én a település polgármesterének előterjesztett beadványban a panaszos a lakóház helyreállítását, továbbá a károk, a közeli beépítésből eredő értékcsökkenés és a szakértői díj megfizetését kérte.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény úgy rendelkezik, hogy a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézése nem tagadható meg azért, mert elnevezése nem egyezik tartalmával, így az esetleges helytelen megjelölés esetén sem érheti az ügyfelet hátrány. Megállapítható, hogy a panaszos egyrészt a birtoklását zavaró körülmények, másrészt viszont a lakóházát ért károsodás és értékcsökkenés miatt fordult a település jegyzőjéhez, majd a polgármesterhez. A beadványokban a birtokháborításra és a károkozásra utaló megállapítások egyaránt szerepelnek, így a jegyző számára nem tűnhetett ki egyértelműen a panaszos szándéka.

A Polgári Törvénykönyv szerint a jegyző a birtokháborítás megszüntetésén túl határozhat a hasznok, károk és költségek tekintetében is. Ebben a vonatkozásban a jogvita eldöntésére a jegyzőnek lehetősége van, de az nem feltétlenül a kötelessége, a határozathozatalt a fél kérelmére mellőzheti is.

Egy korábban vizsgált ügyben - melyben az indítványozó azt sérelmezte, hogy birtokvédelemre irányuló kérelme tárgyában az eljárást Nagykálló jegyzője nem folytatta le - az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese megállapította, hogy "a panaszos birtokvédelem iránti kezdeményezését téves elnevezéssel és nem az arra hatáskörrel rendelkező jegyzőhöz, hanem a polgármesterhez nyújtotta be. Ugyanakkor a birtoklásában megzavart ügyfélnek a kémény okozta sérelmes helyzetet feltáró beadványa egyúttal felvetette a közte és az önkormányzat között az ingatlan adásvételére vonatkozó tárgyalás szándékát is, mely arra enged következtetni, hogy az ingatlan értékesítése és a birtokvédelem közigazgatási úton való érvényesítése látszólag alternatívaként értékelhető. ...megállapítható, hogy egy lehetséges hatósági eljárás során az önkormányzat, mint tulajdonos nem járhatott volna el ellenérdekű félként a tulajdonában álló óvoda korszerűsítése során elkövetett jogsértés ügyében." A vizsgálati jelentés szerint "a Polgármesteri Hivatal mulasztást követett el azzal, hogy a panaszos beadványát nem annak tartalma szerint - birtokvédelmi kezdeményezésként - értékelte és ezzel a birtokvédelem államigazgatási úton való érvényesítésének lehetőségét zárta ki, valamint ugyancsak mulasztott a tekintetben, hogy mint az ügyben tulajdonosként érintett fél a beadványt nem terjesztette a Közigazgatási Hivatal elé más eljáró hatóság kijelölése érdekében."
Az ügyben tett ajánlásra adott válaszában Nagykálló Város Jegyzője közölte, hogy addigi munkájuk során az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseivel összhangban jártak el, a beadványokat azok tartalma szerint bírálták el. A jegyző emlékeztetett, hogy egyes ügyekben nem egyértelmű, mire irányul az ügyfél kérelme, ezért fordulhatott elő a téves minősítés. (OBH/2051/1997.)

A korábbi vizsgálat megállapításaira figyelemmel, álláspontom szerint a Polgármesteri Hivatal mulasztást követett el azzal, hogy a panaszos beadványát nem értékelte birtokvédelmi kezdeményezésként és azt nem terjesztette a Közigazgatási Hivatal elé más eljáró hatóság kijelölése érdekében. Ennek következtében az eljárás alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot okozott az Alkotmány 64. §-ában biztosított panasz, illetve kérelem előterjesztéséhez való joggal összefüggésben.

A feltárt visszásság orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Nagykálló Város Jegyzője tegyen intézkedést a felettes szerv kijelölési joga igénybevételére.

Budapest, 1999. szeptember 7.

Dr. Polt Péter