OBH 9869/1997., 3609/1997., 4511/1998., 5578/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának II. számú összefoglaló jelentése a fogyatékosokat ápoló-gondozó otthonokban élő személyek emberi és állampolgári jogai érvényesüléséről
Ügyintéző: dr. Garamvári Miklós
I. Az eljárás megindulása

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az OBH 600-4/1996. és az OBH 600-19/1996. szám alatt nyilvántartott, névtelen bejelentések alapján indított, a fogyatékosokat ápoló-gondozó otthonokban élő személyek emberi és állampolgári jogai érvényesülésének helyzetét feltáró vizsgálatát 1996. novemberében fejezte be. 

Az átfogó vizsgálat befejezését követően, számos olyan beadvány érkezett, amelyek egy-egy fogyatékos otthon vezetésének egyedi határozatát vagy intézkedését esetleg ezek elmulasztását kifogásolták. Ezeknek a panaszoknak a vizsgálatára az érintett intézetek fenntartóit és a megyei közigazgatási hivatalokat kértük fel. Tapasztalataik alapján készítettük el az egyedi vizsgálati jelentéseket és tettük meg az ajánlásokat.

Azokat a panaszokat, amelyek a fogyatékosokat ápoló-gondozó intézetek működésével, az általuk nyújtott ellátással, ápolással-gondozással voltak kapcsolatosak, egyesítettük, és a helyszínek tanulmányozása után, ebben a vizsgálatban igyekeztünk feltárni a beadványokban megfogalmazott sérelmek valóságalapját. 

A mostani vizsgálat - figyelemmel arra, hogy az nem a korábban vizsgált intézményi kört érintette és nem az alapvizsgálatban tett ajánlások gyakorlati érvényesüléséről kívánt meggyőződni - nem tekinthető utóvizsgálatnak. A két vizsgálat között azonban eltelt 3 év, ezért lehetőség adódott az alapvizsgálat egyes, általános célokra irányuló ajánlása sorsának áttekintésére is. Ezt az értékelést a jelentés IV. összefoglaló részében végeztem el.

Megjegyzendő, hogy amíg az 1996-os alapvizsgálat helyszíneit magunk választottuk, addig a jelenlegi vizsgálat helyszínei konkrét panaszok alapján adódtak. A vizsgálat  magába foglalta a helyszíni bejárást, az ellátás tárgyi és személyi feltételeinek áttekintését, dokumentumok elemzését és interjúk készítését. A helyszíni vizsgálat előzetes bejelentés nélkül történt, és intézményenként egy-egy napig tartott. A vizsgálat minden helyszínen azonos - a korábbi vizsgálat tapasztalatai, és a beadványokban megfogalmazott panaszkör figyelembevételével kiegészített - szempontrendszer alapján valósult meg. Átfogta az otthon működési körülményeit, az otthon által nyújtott ellátást és szolgáltatásokat, a gondozottakkal való bánásmódot, a magatartási szabályokat és az érdekvédelmet egyaránt. E vizsgálat alapjául szolgáló panaszosokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 19. § (1) bekezdése értelmében, a jelentés egyidejű megküldésével közvetlenül tájékoztattuk.

A vizsgálatot dr. Garamvári Miklós főosztályvezető (jogász) vezette.

A vizsgálatban a következő szakemberek vettek részt:

Dr. Bakos Anita			jogász (OBH) 
Dr. Göncz Kinga		pszichiáter 
Dr. Szilágyi Júlia 		pszichiáter (OBH)

A fogyatékosokat ápoló-gondozó otthonokban élő személyek alkotmányos emberi jogai helyzetét feltáró vizsgálat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésén alapult.

II. A vizsgált alkotmányos jogok

1. A tulajdonhoz való jog: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot." [Alkotmány 13. § (1) bek.]

2. Az egészséges környezethez való jog: "A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez." [Alkotmány 18. §]

3. Az élethez és emberi méltósághoz való jog: "A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani." [Alkotmány 54. § (1) bek.]
"Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni." [Alkotmány 54. § (2) bek.]

4. A szabadsághoz és személyi biztonsághoz való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani." [Alkotmány 55. § (1) bek.]

5. A jogorvoslathoz való jog: "A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti." [Alkotmány 57. § (5) bek.]

6. A szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához fűződő jog: "Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén - törvényben meghatározott esetek kivételével - megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is." [Alkotmány 58. § (1) bek.]

7. A magántitokhoz és a személyes adatok védelméhez való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és személyes adatok védelméhez való jog." [Alkotmány 59. § (1) bek.]

8. A kérelemhez és panaszhoz való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." [Alkotmány 64. §]

9. A diszkrimináció tilalma: “A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni vagy születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül." [Alkotmány 70/A. § (1) bek.]
"A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti." [Alkotmány 70/A. § (3) bek.]

10. A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog: "A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez." [Alkotmány 70/D. § (1) bek.]
"Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és természetes környezet védelmével valósítja meg." [Alkotmány 70/D. § (2) bek.]

11. A szociális biztonsághoz és ellátáshoz való jog: "A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak." [Alkotmány 70/E. § (1) bek.]
"A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg." [Alkotmány 70/E. § (2) bek.]

A vizsgálatban alkalmazott jogszabályi rendelkezéseket a jelentés melléklete tartalmazza.

 III. A vizsgálat megállapításai

1. Fejér Megyei Rehabilitációs Intézet
(8154 Polgárdi, Tekerespuszta)

A vizsgálat ideje: 1999. június 28.

Az intézmény általános jellemzői
A Fejér Megyei Rehabilitációs Intézet fenntartója a Fejér Megyei Önkormányzat. Az intézmény alapító okirata szerint az otthon alaptevékenysége: ápoló-gondozói otthoni ellátás nem tanköteles enyhe, középsúlyos értelmi, vagy halmozottan (értelmi+mozgás) fogyatékos személyek ellátása, rehabilitációs célú foglalkoztatása intézményi keretek között. Előkészíti a lakók családi és lakókörnyezetbe való visszatérését, valamint megszervezi az intézményi ellátás megszűnését követő utógondozást. Az intézetnek a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal 1997. december 10-én kelt határozatában - hivatkozva a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről szóló 161/1996 (XI.7) Kormányrendeletre - 300 fő ellátására, 1999. december 31-ig adott ideiglenes működési engedélyt. A fenntartó helyszíni vizsgálata során megállapította, hogy az intézményben nem a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 2/1994 (I.30) NM rendelet 1. számú mellékletében előírt létszámban foglalkoztatnak szakképzett dolgozókat, továbbá az orvos foglalkoztatását nem az előírt óraszámban biztosítják.
Az otthon engedélyezett dolgozói álláshelyeinek száma 139 fő. A vizsgálat idején 14 dolgozói státusz volt betöltetlen. A Szociális és Családügyi Minisztérium az összes dolgozói létszámból 16 szakképzett státuszt finanszíroz, ebből a vizsgálat időpontjában 15-öt már betöltöttek. A gondozottakkal közvetlenül 88 személy foglalkozik, közülük huszonhárom szakképzetlen. Az otthon vezetői szakirányú felsőfokú végzettséggel rendelkeznek. Az intézmény vezetése nagy hangsúlyt fektet a dolgozók szak-, tovább- és átképzésére: a vizsgálat időpontjában 15 dolgozó vett részt különböző képzéseken. Az otthon igazgatója 1993. óta vezeti az intézményt. Az intézetben működik foglalkoztatási, szociális gondozói, egészségügyi és mentáhigénés csoport. 

A 2/1994 (I.30) NM rendelet előírja, hogy a személyes gondoskodást nyújtó intézményekben szakosított ellátás esetén a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók nyolcvan százalékának szakképzettnek kell lennie. Figyelemmel azonban a munkaszervezési megoldásokra, a folyamatban lévő tovább-és átképzésekre, a vizsgálat megállapítása szerint a minimálisan előírt szakképzett ápolószemélyzet intézményben tapasztalt hiánya a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészségéhez, valamint szociális biztonságához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben nem okozott visszásságot.

Az intézmény vezetőjétől kapott tájékoztatás szerint a mentálhigiénés csoport vezetőjének mindkét gyermeke az intézet alkalmazásában, egyikük - mint gondozó - a csoportvezető közvetlen irányítása alatt dolgozik. A 77/1993. (V. 12.) Korm. rendelet, amely a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.évi XXXIII. törvény végrehajtásáról rendelkezik a helyi önkormányzatok által fenntartott szolgáltató feladatokat ellátó egyes költségvetési intézmények vonatkozásában, előírja, hogy nem bízható meg magasabb vezető, illetőleg vezető beosztás ellátásával az a közalkalmazott, aki közeli hozzátartozójával irányítási (felügyeleti), elszámolási vagy ellenőrzési kapcsolatba kerülne. A kizáró feltételek a megbízás egész időtartamára vonatkoznak és a tilalmak megszegése a vezetői megbízás visszavonásával jár. A vizsgálat megállapítása szerint az összeférhetetlenségi szabályok megszegése a gondozottak és a dolgozók törvényes érdekeinek sérelmén túl, visszásságot okoz a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvével összefüggésben is.

A fenntartó önkormányzat által 1999-re megállapított intézményi térítési díj 23.000 Ft. A személyi térítési díjak megállapítása az áttanulmányozott értesítések alapján szabályosan történt. Az intézet alapvetően a gondozottak után kapott állami normatívából, a térítési díjakból, a dolgozók által az étkezésért fizetett térítésből, valamint a különböző pályázatokon elnyert pénzekből gazdálkodik. Tevékenységüket segíti az otthon egyik lakójának hozzátartozója által alapított Erdőhegyi Alapítvány is. Az intézmény vállalkozási tevékenységet nem folytat.

Az intézményi jogviszony keletkezése

Az otthon ellátási területe az értelmi fogyatékosok tekintetében Fejér megyére, az otthonban történő elhelyezésre szoruló, halmozottan fogyatékos mozgáskorlátozottak vonatkozásában pedig az egész országra terjed ki. 1998. májusa óta a megyében - megbízás alapján - ez az otthon látja el a módszertani feladatokat is. Az otthonban 3 fős módszertani csoport működik, amely oktatási programokat és továbbképzéseket szervez, ezenkívül a megyei intézmények részére különféle - gazdasági, mentálhigiénés, főnővéri - műhelymunkát folytat. Az intézménybe a gondozottak a megyei települési önkormányzatok, halmozottan fogyatékosok esetében a gondozott lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat képviselő-testületének ideiglenes beutaló határozatával érkeznek. A vizsgálat idején az intézményben 300 (központjában 250, székesfehérvári telephelyén 50) gondozottat ápoltak, amelyből 211 férfi 89 nő volt. A lakók átlagéletkora 35-40 év. Az összes gondozott 40%-a mozgáskorlátozott. Az intézet folyamatosan, megközelítőleg 100%-os kihasználtsággal működik, ennek ellenére a bekerülésre a várakozás ideje minimális. A kapott tájékoztatás szerint az intézetbe nagyrészt állami gondozásból vagy fogyatékosok iskolájából kikerültek kérik a felvételüket, kevesen érkeznek családból. Utógondozást az intézetben nem végeznek, csak megkérdezik a távozókat, hogy igénylik-e azt. A kapott tájékoztatás szerint a megkérdezettek válasza minden esetben nemleges. Tekintettel arra, hogy a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény a fogyatékosok rehabilitációs intézménye vonatkozásában kötelezettségként írja elő az ott élők családi és lakóhelyi környezetbe történő visszatérésének előkészítését, valamint az intézményi ellátás megszűnését követő utógondozás megszervezését. Utógondozás hiányában nem állapítható meg a gondozás eredményessége, és nem állanak rendelkezésre megbízható információk a gondozott társadalmi integrációjáról sem. A vizsgálat megállapítása szerint a jogszabályban rögzített utógondozási kötelezettség elmulasztása a gondozottak szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben idéz elő visszásságot.

Az elő- és utógondozás szerepével, fontosságával, annak megszervezése elmulasztásának negatív következményeivel a jelentés IV. összefoglaló részében részletesen kívánok foglalkozni.

Az ellátás tárgyi feltételei

Az intézet központi részlege Polgárdi-Tekerespusztán, Polgárdi és Lepsény községek között, egy volt uradalmi épületegyüttesben található. A részleg 1954 óta működik szociális intézményként. Az intézetnek ezt a központi részlegét sem vonattal, sem busszal nem lehet megközelíteni. A dolgozókat, valamint az otthon lakóit az intézet saját busza, minden nap két váltásban szállítja Lepsény község vasútállomására, illetve Székesfehérvárra. Az intézmény kihelyezett részlege Székesfehérvár központi részén a Fejér Megyei Gyermek-és Ifjúságvédő Intézet egyori átmeneti szállásának épületében van. Az intézetnek ez a részlege tömegközlekedési eszközökkel jól megközelíthető. A fűtést és a folyamatos melegvíz-szolgáltatást mindkét részlegben biztosították. A tekerespusztai részleg vízellátása saját hidroglóbusszal történik, a régi szikkasztók helyébe most építik az intézet új szennyvíztisztítóját.

Az intézmény központi részlege három olyan pavilonból áll, amelyben gondozottakat helyeztek el. Az épületegyüttest közvetlenül körülvevő területet parkosították, az ápolt és gondozott. A fák alá kerti hintaszékeket, padokat helyeztek el.  A lakóépületek egyike a volt uradalmi épület, a két újabb épület az 1970-es években épült. Ezeken kívül mosoda, műhelyek, foglalkoztatók, ebédlő és gazdasági épületek találhatók az intézet mintegy 6 hektáros területén. Az intézetet csak szakaszosan veszi körül kerítés, de portaszolgálat nem működik. A kapott tájékoztatás szerint elkóborlás néha előfordul. A vizsgálat megállapítása szerint az otthon elkerítésének hiányosságai, valamint a portaszolgálat, vagy más ellenőrző rendszer kialakításának elmulasztása veszélyezteti az otthon beteg lakóinak életét és testi épségét, és alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okoz a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogával összefüggésben.

A három épületben három gondozási egységet alakítottak ki. Ezeken az épületeken kívül az intézet területén, két lakóotthonban is élnek gondozottak. A lakóotthonok a Soros Alapítvány "Kitagolás" című programja és a Népjóléti Minisztérium támogatásával épültek. A lakóotthonok célja az értelmi fogyatékosok önállóbb életre nevelése. A lakóotthon épületegyüttesének egyik szárnyában három, a másikban két pár él együtt. A párok szobáin kívül külön fürdőszoba, konyha és ebédlő áll az ott lakók rendelkezésére. A lakóotthonokban élők önálló háztartást vezetnek, és az intézeten kívül, Polgárdiban dolgoznak.

A két pavilon panel épülete átriumos megoldású, az így kialakított a nagy belső tereket változatos módon használják fel. Itt állnak a pingpongasztalok, itt van a televízió és a videó, de a rendszeresen használt diszkó berendezése is. Az épületek teteje lapos, a szigetelés hibájából származó beázás gyakori. A vizsgálat időpontjában a fiúpavilon folyosóján az elektromos vezetékek elosztó doboza beázott. A vizsgálat megállapítása szerint a beázott elosztódoboz balesetet okozhat, veszélyezteti az intézet lakóinak és dolgozóinak életét és testi épségét, ezáltal alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okoz az érintettek lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogával összefüggésben.

A mozgássérülteket a régi uradalmi épületben helyezték el. A "fiúpavilonban" kizárólag férfi értelmi fogyatékos férfiak, a "lánypavilonban" férfiak és nők vegyesen laknak. A fiúpavilon két emeletén összesen 27, három-öt ágyas szobát alakítottak ki, a szobák mindegyike 25m2 alapterületű. A lánypavilonban 20 szoba található, amelyekből a négyágyasok 25m2, a kétágyasok 13m2 alapterületűek. A régi uradalmi épületben 7 négyágyas, és 3 kétágyas szoba van, mindegyikük 35m2. A lakóotthonban 5 darab kétágyas szoba van, alapterületük egyenként 18m2. 

A fiúpavilon és a lánypavilon mindkét szintjén egyaránt 6 WC-helyiség , 6 zuhany, 8 mosdó, az alsó épületben 2 fürdőkád, 3 zuhany, 4 WC-helyiség, 4 mosdó és 1 mosogató van. A lakóotthonokban 2 zuhany, 2 WC és 2 mosdó található. A mellékhelyiségek rendkívül rossz állapotban voltak, de pályázaton nyert pénzből a vizsgálat időpontjában folyt az intézet fürdőszobáinak és WC-helyiségeinek teljes átalakítása.

A mozgáskorlátozottak elhelyezésére szolgáló, volt uradalmi épületben vannak az intézet irodái is. Az akadálytalan közlekedés feltételeit beton rámpákkal, valamint a küszöbök kiemelésével oldották meg. A lakószobákhoz vezető bejárati ajtó kerekesszékkel megközelíthető. Jelzőcsengőt sem itt, sem a többi lakóépületben nem szereltek fel. Ebben az egységben 36 lakó él. Az épület asztalokkal, székekkel és díványokkal berendezett főfolyosója egyben a közösségi helyiség céljait is szolgálja. A folyosó mindkét végében egy-egy fürdőszoba és WC található. A málló falú, leromlott állapotú fürdőszoba középen 2 kád áll, ezen kívül 3 zuhanyzó és 3 falikút alkotja a berendezést. A szobákat vegyesen, intézeti, illetve a lakók által vásárolt saját bútorokkal rendezték be. Minden szobában vannak zárható szekrények. A sok személyes tárgy miatt a szobák hangulata barátságos. A folyosóról nyíló kis konyhában lehet főzni és ételt melegíteni. A főzőedényekkel, tányérokkal, evőeszközökkel felszerelt konyhát a lakók egyedül vagy gondozói segítséggel használhatják. 

A lánypavilonban igyekeznek elhelyezni a jobb mentális állapotban levő lakókat, valamint itt alakítottak ki három - a házas-és élettársak elhelyezésére szolgáló - kétágyas szobát is. A bejárattól jobbra és balra vannak a négyágyas betegszobák, külön a férfiaknak és a nőknek. A pavilonban található a fertőző betegek egészségügyi elkülönítője, valamint az intézet nőgyógyászati rendelője is. A lánypavilon emeletén lévő közösségi teremben tartják az otthon rendezvényeit. Tekintettel arra, hogy lift nincs az épületben, a mozgáskorlátozott gondozottaknak nehézséget jelent az emeletre történő feljutás. A második szinten körbefutó körfolyosóról nyílnak a szint lakószobái. A szobák ebben a részlegben 4 ágyasak. Valamennyi szobában vannak lakattal zárható szekrények, de azok túlnyomó többségéről le volt verve a zár. A szobák a lakók személyes tárgyaival voltak díszítve.

A fiúpavilonban kizárólag férfiak élnek. A kapott tájékoztatás szerint itt a súlyosabban fogyatékos és nehezen beilleszkedő embereket helyezik el. Az épület ugyanolyan beosztású és elrendezésű, mint a lánypavilon.

A vizsgálat időpontjában a lakók épületeiben a szolgálatos gondozón kívül nem tartózkodott senki, a gondozottak a foglalkoztató épületekben dolgoztak. A kapott tájékoztatás szerint a munkaidő alatt a lakóépületek szobáit és a mellékhelyiségeket zárva tartják, a kulcsok az ügyeletes gondozónál vannak. A kialakult gyakorlatot azzal indokolták, hogy így igyekeznek megelőzni a lopásokat. A vizsgálat megállapítása szerint az otthon által bevezetett gyakorlat, amely szerint minden WC használat előtt és után a gondozó kíséri a gondozottat, nyitja és zárja a szobák, illetve a mellékhelyiségek ajtait - rehabilitációs intézetről lévén szó - az otthon lakóinak emberi méltósághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggő visszásságot okoz. 

A lakóépületektől rossz állapotban levő, a mozgásukban korlátozottak számára balesetveszélyes betonút vezet foglalkoztatókhoz. A vizsgálat megállapítása szerint az intézet épületeit összekötő utak észlelt állapota az otthon gondozottainak a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való  alkotmányos jogaival összefüggő visszásságot okoz.

A foglalkoztatók - amelyekben a gondozottak drótmentő, kefekötő, KINDER-tojás összeszerelő, és műanyaghegesztő tevékenységet folytatnak - az uradalom régi mezőgazdasági épületeiben működnek. A foglalkoztatókon kívül ezekben az épületekben található az intézeti varroda, a mosoda, az asztalosműhely és a kisebb villanyszerelési, kőműves, víz- és, gázszerelési, valamint festési munkák elvégzésére szolgáló karbantartóműhely is. A műhelyekkel szemben van a konyha épülete. A főzőtéren és a raktárokon kívül itt található a 70-es évek hangulatát idéző, leromlott állapotú ebédlő is. Az udvaron fóliasátrakban paprikát termelnek. A fóliasátrak melletti foglalkoztató szövödeként működik. Itt rongyszőnyeget, tarisznyákat készítenek az otthon lakói.

Az intézetben orvosi szobát nem alakítottak ki, az orvos a lánypavilon földszintjén, a nővérek szobájában rendel. A nővérszobában történik a gyógyszerelés, és itt tárolják az egészségügyi kartonokat is. A vizsgálat megállapítása szerint az orvosi szoba kialakításának hiánya az otthon gondozottainak a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okoz.

Az intézet székesfehérvári telephelyének épülete eredetileg laktanya volt, később itt működött a Fejér Megyei Gyermek-és Ifjúságvédő Intézet átmeneti szállása. A leromlott állapotú kétszintes épületben jelenleg 50 gondozott él. Az épület földszintjén a bejárattól balra levő folyosóról nyílnak a foglalkoztató műhelyek. Itt is kefekötéssel és  szövéssel foglalkoznak a gondozottak. A műhelyek mellett irodákat és egy kis konyhát alakítottak ki. 

Az épület földszintjén lévő málló falú, rossz állapotú fürdőszobákban 6 zuhanyzó, 12 mosdókagyló, 2 női és 2 férfi WC található. A rendkívül rossz állapotú mosókonyhában egy tárcsás mosógépet, egy centrifugát és egy kádat helyeztek el. A bejárattól jobbra levő folyosóról nyílnak a lakószobák. Az egyik oldalon galériázott 4 ágyas szobák vannak. Itt két olyan szoba is volt, amelyben férfiak és nők vegyesen - egy pár a szobában egy másik pár a galérián - laktak. A kapott tájékoztatás szerint a lakók kérték ezt az elhelyezést, mert elegendő számú két ágyas szoba hiányában a párok nem tudnának együtt élni. A folyosó másik oldalán kétágyas szobák vannak, amelyekben szintén párok élnek. Az emeleten található a közösségi együttlét céljait szolgáló társalgó, a konyha, az orvosi szoba és a módszertani csoport irodája. Az emeleten ezen kívül 4 négyágyas, 3 kétágyas lakószoba és egy betegszoba van. Az emeleten a fürdőszobák és WC-k elrendezése ugyanolyan, mint a földszinten.

Az otthon által biztosított ellátás

Az intézet saját főzőkonyhával rendelkezik, amely mindkét részlegében napi háromszori főétkezést biztosít a gondozottaknak. A három főétkezés közül az ebéd, és hetente több alkalommal a vacsora is meleg étel. A reggelit 7 órakor, az ebédet 12-13 óra között, a vacsorát 19-20 óra között szolgálják fel. Kiegészítő étkezést csak a diétások számára biztosítanak. A tekerespusztai részlegben üzemelő büfé - szombat és vasárnap kivételével - délután 3 órától van nyitva, addig az időpontig amíg mindenki megveszi azt amire szüksége van. Egyéb vásárlási lehetőség csak a közeli falvakban van. Az intézetben állattartással is foglalkoznak, birkát, disznót, kecskét és gyöngytyúkot nevelnek. A vizsgálat időpontjában az intézet birkái és kecskéi az otthon főbejárata mellett, a gondozottak által mindennap használt füves területen -amit a vizsgálat tapasztalata szerint nem tisztítanak - legeltek. Az állati ürülékkel szennyezett terület - a rendszeres gondozás hiánya - fertőzésveszélyt jelent, és veszélyeztetheti az otthon gondozottainak egészséges környezethez fűződő alkotmányos jogát.

Az intézet, mintegy kétszáz sertést nevel. A disznókat helyben, az intézet vágóhídján vágják le és a húst saját szükségleteik kielégítésére fordítják. Aggályosnak és a gondozottak egészséges környezethez fűződő jogával összefüggésben visszásnak ítélte a vizsgálat azt, hogy a disznóólat a gazdasági épületek tőszomszédságában alakították ki, így azokat, különösen az ebédlőt, a konyhát és az újonnan épült lakóotthonokat rajokban lepik el a legyek.

Az intézet dolgozói különböző – feladatok szerint differenciált – csoportokba vannak beosztva. Így az igazgatóság mellett módszertani csoport, mentálhigiénés csoport, ápoló-gondozó csoport és a foglalkoztató csoport működik. Az ápoló-gondozó csoportba beosztott négy beosztott ápolónak középfokú végzettsége van, ketten ideg- és elme szakápolói, ketten általános ápolói tanfolyamot végeztek. A csoportvezető ápolónak az általános ápolói tanfolyami mellett, vezető ápolói végzettsége van, amely felsőfokúnak számító végzettséget jelent. Helyettesének egészségügyi főiskolai végzettsége van. 

Az intézet központi részlegében szükséges általános orvosi teendőket több évtizede a lepsényi háziorvosok egyike látja el. Szerződése alapján heti 10 órát tölt az intézetben, azonban a kapott tájékoztatás szerint a kialakult gyakorlat az, hogy az orvos minden héten egyszer, hétfő délután 14 órától rendel,és  addig marad, ameddig jelenléte szükséges. Amennyiben ezen időponton kívül szükség van rá, telefonon bármikor elérhető. A vizsgálat megállapítása szerint a minimálisan előírt orvosi jelenlét intézményben tapasztalt hiánya a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészségéhez, valamint a szociális biztonsághoz való alkotmányos joggal összefüggésben okoz visszásságot.

A tekerespusztai részleg a szükséges kórházi ellátás szempontjából Székesfehérvárhoz tartozik, az éjszakai és a hétvégi orvosi ügyeletet pedig az enyingi rendelő ügyelete látja el. Ez a helyzet a rossz útviszonyok miatt, különösen télen súlyos problémát okoz, hiszen az ügyeletes orvos, vagy a mentő kiérkezése elhúzódhat. Pszichiáter szintén hetente, minden kedden két órán keresztül, nőgyógyász kéthetente csütörtökön rendel az intézeteben A nőgyógyász fő feladata a szűrés, és a fogamzásgátló tabletták szedésének ellenőrzése. (A női gondozottak közül 70-en szednek folyamatosan fogamzásgátlót). Fogorvos és bőrgyógyász szükség szerint, kérésre száll ki. A nőgyógyásznak a szükséges segédeszközökkel berendezett rendelője van. A fogorvos felszerelt rendelő hiányában csak foghúzást végez. Amennyiben a sürgősségi ellátáson kívüli ellátás érdekében - tömés, pótlás - van szükség fogorvosi kezelésre, akkor felszerelt rendelőbe kell szállítani a gondozottakat.

Minden orvosnak, akit az intézetben foglalkoztatnak, számozott füzete van. Ebben vezetik, és aláírásukkal igazolják, hogy melyikük mit rendelt a betegeknek. A gondozottak által állandóan szedett gyógyszereket gyógyszerelő lapra vezetik fel és ezekről történik a kiadagolás a nővérszobában. A gyógyszeradagolás a délutános ápolónő feladata. Amennyiben a felírt gyógyszert csak átmenetileg kell adagolni, akkor azt egy dátummal ellátott betétlapra írják fel. A gyógyszerkartonokon kívül listákat készítenek az inzulinosokról, a gyógyszerérzékenyekről. Külön füzetben vezetik az injekciós kezeléseket is. A szolgálatos nővér ezeknek a kartonoknak, listáknak és céduláknak a segítségével dobozolja ki a gyógyszert, amit napjában háromszor osztanak ki az ebédlőben, tálcáról, étkezés után. Tapasztalatunk szerint a jelenlegi gyakorlat egy bonyolult, nehezen áttekinthető lista és karton-rendszer kialakulását eredményezte. A gyógyszer-rendelés ellenőrizhetetlensége, áttekinthetetlensége, és nem megfelelően dokumentált intézeti gyakorlata a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogával összefüggésben okoz visszásságot.

Sorszámozott és dátumozott eseménynaplója minden osztálynak van. Ezen felül a nővérek egy úgynevezett kezelési naplót is vezetnek, amelyben azt rögzítik, hogy kinek, milyen kezelést - borogatás, kenőcs, stb. - rendelt az orvos. Eseménynaplót a foglalkoztatók is vezetnek, ezeknek az összevetése a személyzeti nagycsoporton történik. Feljegyzéseket készítenek továbbá a csoportülésekről is.

Az otthon vezetőjétől kapott tájékoztatás szerint az intézet az előírt gyógyszereket automatikusan nem téríti.A gyógyszerellátás úgy történik, hogy az intézet szerzi be az orvos által felírt gyógyszereket és a lakók azokat megveszik. Akinek erre nincs pénze, annak a szükséges gyógyszereket térítés nélkül biztosítják. A 2/1994 (I.30) NM rendelet 54. § (2) bekezdése az otthonok kötelességévé teszi az előírt gyógyszer, valamint gyógyászati segédeszköz beszerzését. Az említett gyakorlat tehát a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggő visszásságot okoz.

A legtöbb gondozott a saját ruháját használja. Aki megfelelő saját ruházattal nem rendelkezik, annak az intézet megfelelő váltásban biztosítja a fehérneműt, a hálóruhát, az évszaknak megfelelő felsőruházatot és cipőt. Az intézeti ruházati cikkekbe vegytintával írják be a használó nevét, kivéve annak, aki ez ellen tiltakozik. A szükséges tisztálkodószereket és WC-papírt az intézet biztosítja, de a kapott tájékoztatás szerint azokat mégis inkább maguk szerzik be a gondozottak, tekintettel arra, hogy igényesebb tisztálkodószerekre vágynak annál, mint amit az intézet a szűkös keretből biztosítani tud.  Annak ellenére, hogy az intézménynek saját mosodája van, a lakók nagy része a saját mosógépét használja vagy önállóan mos a mosodában. 

A kapott tájékoztatás szerint az intézet indokolt esetben szorgalmazza a gondozottak gondnokság alá helyezését, annak érdekében, hogy a pénz feletti rendelkezés felelősségétől és terhétől megszabaduljanak. A jogszabályban meghatározott költőpénzt a gondnokság alá helyezettek is megkapják, annak kifizetésére kéthetenként kerül sor. Vannak azonban a gondozottak között ún. csomagosok is, akiknek a személyzet vásárol be, ugyanis a jobb szellemi adottságú lakók gyakran elveszik a pénzt a gyengébbektől. Jelenleg 170 lakó áll - közülük 11-en ideiglenes jelleggel -gondnokság alatt. A gondozottak aktáinak szúrópróbaszerű ellenőrzése során azt tapasztaltuk, hogy a gondnokság alá helyezést elrendelő bírósági ítéletet és egyéb, a gondnoksággal összefüggő közokiratot a gondozott személyi anyagától elkülönítetten kezelik

A gondnokság alá helyezettek gondnokai hozzátartozók vagy hivatásos gondnokok. Az inézeti beutalást elrendelő határozatok az 1993. évi III. törvény hatálybalépése óta határozott időre, legfeljebb 5 évre szólnak. Ha a beutaló határozatban foglalt időtartam vagy, a beutalástól számított 5 év eltelt, (...) szakértői bizottságnak kell felülvizsgálnia a további gondozás szükségességét. A vizsgált intézményben a Fejér Megyei ÁNTSZ által felkért szakértői bizottság több lépcsőben, 1997.december 10. és 1998 április 15. között valamennyi gondozott vonatkozásában lefolytatta az előírt felülvizsgálatot. A beutaló határozatban foglalt időtartam leteltét egyébként a szociális ügyintéző figyeli. Amikor letelik az idő, az intézet jelzi az önkormányzatnak, hogy szükség van a beutalás meghosszabbítását célzó eljárás megindítására. Ehhez a felhíváshoz egyúttal mellékelik a rehabilitációs bizottság szakvéleményét is.

Gondozás, bánásmód, magatartási szabályok

A testi gondozás részeként a lakók nagyfürdetése hetente egyszer, ellenőrzés mellett történik. Egyébként a lakók korlátozás nélkül használhatják a fürdőszobákat. A hajvágást, borotválást a gondozók végzik, de többen ezeket a szolgáltatásokat a faluban veszik igénybe.

A intézet vezetője arról adott tájékoztatást, hogy a gondozottak fegyelemsértése esetén nem alkalmaznak büntetést. A rendbontást mindig megbeszélik a lakóval. Amennyiben súlyosabb dologról van szó, a nagycsoporton is felvetik a problémát. A nagycsoportos foglalkozáson a gondozási egység dolgozói és lakói valamennyien jelen vannak. A felmerült problémák megbeszélése a konfliktusok feloldásának hatékony módja. A kapott tájékoztatásnak azonban ellentmond az, hogy az otthon hírdetőbláján kifüggesztett lapon felsorolták az intézet által alkalmazott olyan büntetéseket, amelyeket a lakók fegyelemsértése esetén alkalmazhatnak. Ezek a kimenőmegvonás, a zsebpénz-visszatartás, valamint a más intézetbe történő áthelyezés kezdeményezése.Amint arra már az időskorúakat ápoló-gondozó otthonokban élő személyek emberi és állampolgári jogainak érvényesülését feltárni kívánó II. számú összefoglaló jelentés is hivatkozik, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerint a jogosult eltávozása csak akkor tagadható meg, ha a jogosult kezelőorvosa szakvéleményében - a jogosult önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapota miatt - az eltávozást nem javasolja. 

A vizsgálat megállapítása szerint az intézet által alkalmazott kimenőmegvonás a gondozottak szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához, a  zsebpénz-visszatartás pedig a gondozottak tulajdonhoz, valamint emberi méltósághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggésben okoz visszásságot.

Az intézmény 1997. május 15-én kelt és a fenntartó önkormányzat által 1997. június 27-én jóváhagyott házirendje valamennyi jogszabály megkövetelte kelléket tartalmazza. A vizsgálat résztvevői azonban az otthon területén nem láttak kifüggesztett házirendet. A kapott tájékoztatás szerint az ebédlőben és a pedagógiai osztályon szokták kifüggeszteni a szabályzat egy-egy példányát, de az épületekben folyó átalakítások miatt most levették. A házirend jogszabályoknak megfelelő, jól látható helyen történő kifüggesztésének elmulasztása - figyelemmel a gondozottak, hozzátartozóik, valamint az intézmény dolgozóinak törvényes érdekeire is - a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okoz visszásságot.

Az intézmény házirendjének VI. pontja az előírásoknak megfelelően tartalmazza az intézeti érték- és vagyonmegőrzés szabályait. A vizsgálatot végzők szerint azonban az otthon házirendjének azon előírása, amelynek értelmében:"a gondozottnak jogában áll pénzét, érték- és vagyontárgyait magánál tartani, nem kérheti azonban ezen tárgyak megőrzését, mert az intézet keretein belül a biztonságos megőrzés feltételei nem adottak.", figyelemmel a 2/1994. NM (I.30) NM rendelet 62. § (1) bekezdésére, amely szerint (...) az értéktárgyak biztonságos megőrzéséről az intézmény vezetője gondoskodik.", alkotmányos joggal összefüggő visszásságot idéz elő a gondozottak tulajdonhoz fűződő jogával összefüggésben.

Az intézet számos szabadidős foglalkozást szervez. A gondozottakat heti rendszerességgel úszni viszik, lovagolhatnak, asztaliteniszeznek és futballoznak. Működik az intézményben zenekar, tánckar és énekkar. Szerveznek szintentartó foglalkozásokat matematikából, környezetismeretből, földrajzból, nyelvtanból, és irodalmi felolvasásokat is tartanak. Az intézet foglalkoztatási programjának keretében a lakók egynegyede az intézeten kívül, háromnegyede az intézeten belül dolgozik. A munkát végző gondozottak - a végzett munka alapján - munkaviszonyban állnak a Fővárosi Kefe-és Seprűgyártó Kft.-vel, a Fővárosi Kézműipari Rt.-vel, valamint a Műanyaghegesztő Kft.-vel. Havi jövedelmük 12.000-13.000 Ft. között van.  Az intézeten kívül az RH Kft. foglalkoztatja a lakókat, a székesfehérvári kihelyezett részlegből mindenki itt dolgozik. Ezenkívül munkaterápiás jutalomban részesülnek azok akik segítenek a kertben, az állatok körüli munkálatokban, a takarításban, illetve a konyhai munkákban. A munkaterápiás jutalmat havonta fizetik, körülbelül 500-1000 Ft.-ig terjedő összegben.

A gondozottakat rokonaik, barátaik, ismerőseik bármikor látogathatják, bár a tekerespusztai részleg elhelyezése körülményessé teszi az intézet megközelítését. A hivatalos látogatási időpontban, vagyis minden hónap első vasárnapján, az intézet tulajdonában levő busz szállítja be a látogatókat a részlegtől kb. 2 km-re lévő vasútállomásról. Ezeken a vasárnapokon az összes csoportvezető itt tartózkodik, hogy a hozzátartozók meg tudják beszélni velük az esetlegesen felmerülő problémákat. 

Az intézetből a gondozottak szabadon eltávozhatnak, csak be kell jelenteniük szándékukat az ügyeletesnek. Évente kétszer hivatalosan is szabadságra mehetnek a lakók. Évente mintegy 180 gondozott él ezzel a lehetőséggel. Ők szabadságukat általában közvetlen hozzátartozóiknál töltik. A kapott tájékoztatás szerint az alkoholizmus nem okoz súlyos problémákat az otthonban, sört az intézet büféjében is lehet kapni. Az igazi gondot inkább a nehezen kezelhető, agresszív lakók fegyelmezése okozza.

Érdekképviselet

Érdekképviseleti fórum formailag van az intézményben, megalakulásának és működésének részletes szabályait a házirend 2. sz. melléklete tartalmazza. A házirend X. pontja tartalmazza a panaszok elbírálásának a rendjét, amely szerint a gondozott, hozzátartozója vagy jogvédő társadalmi szervezet panasszal élhet az igazgatónőnél vagy az érdekképviseleti fórumnál. Amennyiben a panasz kivizsgálására jogosult a panasztevőt 15 napon belül nem értesíti a kivizsgálás eredményéről, vagy a sérelem orvoslásának módjával nem ért egyet, panaszaival a Fejér Megyei Közgyűlés Elnökéhez mint az intézmény fenntartójához fordulhat.

Az igazgató tájékoztatása szerint az érdekképviseleti szervhez eddig senki sem fordult panasszal, a  gondozottak inkább az otthon vezetését, vagy a számukra kedves ápolókat keresik meg problémáikkal. Az is ritkán fordul elő, hogy panaszukat írásba foglalnák. Az érdekképviseleti fórum szerepét inkább a nagycsoport tölti be, amely a mentálhigénés asszisztens vezetésével hetente tart pavilononkénti foglalkozást, a lakók és a beosztott személyzet részvételével. Az érdekképviseleti fórum gyakorlati működésének hiánya - figyelemmel a gondozottak, hozzátartozóik, valamint az intézmény dolgozóinak törvényes érdekeire is - a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okoz visszásságot.

Ajánlások-Kezdeményezések

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a Fejér Megyei Önkormányzat által fenntartott Fejér Megyei Rehabilitációs Intézet működésével összefüggésben megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében a Fejér Megyei Önkormányzatnak a  következő ajánlásokat teszem. Felkérem, hogy gondoskodjon
- az otthon portaszolgálatának megszervezéséről, vagy olyan ellenőrző, biztonsági rendszer kialakításáról, amely az otthon zavartalan működésének biztosítása mellett alkalmas a beteg lakók bejelentés nélküli eltávozásának észlelésére,
- az egészségügyi feladatok ellátásához minimálisan szükséges orvosi jelenlét biztosításáról,
- az otthon épületeit összekötő útburkolat feújításáról,  azok balesetmentes használatáról,
- az intézet érdekképviseleti fórumának működtetéséről.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben az intézet működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében az intézet igazgatójánál kezdeményezem, hogy gondoskodjon
- a közalkalmazotti jogviszony összeférhetetlenségre vonatkozó rendelkezéseinek maradéktalan betartásáról, 
- a jogszabály előírásainak megfelelő utógondozásról,
- az intézet fiúpavilonjának folyosóján beázott elosztódoboz előidézte baleseti forrás felszámolásáról, 
- annak az intézeti gyakorlatnak a megszüntetéséről, hogy munkaidő alatt a gondozottak csak az ügyeletes gondozó segítségével tudjanak lakószobájukba bejutni és használni a lakóépület mellékhelyiségeit, 
- a jogszabályban előírt orvosi szoba kialakításáról és rendeltetésszerű használatának biztosításáról,
- Az intézeti gyógyszer-rendelés gyakorlatának ellenőrizhetőségéről, áttekinthetőségéről, és a gyógyszerellátás dokumentáltságának megteremtéséről, 
- az intézet gondozottjainak szükséges gyógyszerek térítésmentes biztosításáról,
- az intézet által tartott állatok elhelyezésének megváltoztatásáról, és a legeltetés megfelelő feltételeiről, 
- a büntetésből alkalmazott kimenőmegvonás és zsebpénzvisszatartás gyakorlatának megszüntetéséről,
- az intézet házirendjének jól látható helyeken történő kifüggesztéséről.

Esetek

1. számú eset

20 éves férfi, 1995.óta van az intézetben. Nevelőapja van. Amíg nem került az otthonba csak lopott és csavargott, a szüleitől elvett pénzből, értékcikkekből tartotta fenn magát, ezért adták be a szülei gyermekotthonba. Onnan került ide. Most már újra elfogadja a családja, hetente, kéthetente hazajár látogatóba. Az intézetben már 4 éve van egy kapcsolata. Barátnője, akivel együtt is lakik 6 évvel idősebb. Ő nem az otthonban, hanem külső munkahelyen dolgozik. Szórakozni a helyi és az egyik székesfehérvári diszkóba járnak. Ezt azért szeretik, mert csak hajnali kettőre kell visszajönni az intézetbe. Sokszor az intézeti autó szállítja őket. Ezen kívül úszóedzésre is jár Székesfehérvárra. Beszámolt arról, hogy most sátorozni jönnek más intézetekből és diszkó is lesz. Munkaszerződéssel dolgozik a KINDER-tojás összerakóban. Előtte a faluba járt ki kocsit mosni, elmondása szerint az érdekesebb volt. Jelenlegi munkahelyén 2 óra alatt megcsinálja a normát, aztán szabad. A végzettt munka arányában kapja meg az alapbért és a teljesítménybért. Páros szobában él a barátnőjével, de szeretne a lakóotthonba kikerülni, bár tudja, hogy ahhoz dolgoznia kell. A lakóotthonból pedig ki akar költözni Polgárdiba. A szülei - mondja - segítik majd pénzzel, de azt nem akarják, hogy hazaköltözzön. Amikor a faluban 4 órát dolgozott, 9 - 10.000 Ft-ot keresett. Fizetését átutalják, emellett családi pótlékot, rokkantsági járadékot kap. Ez utóbbit takarékba teszi, és kifizeti belőle a gondozási díjat. Ami marad, azt úgy tudja kivenni, hogy szól a pedagógiai osztályon, ott felírják és pénteken megkapja. Ha van pénze, Székesehérvárra megy vásárolni. Úgy gondolja, hogy ha nem került volna ide, már rég börtönben lenne.

2. számú eset

20 éves férfi, 1997. óta él az intézetben. A vizsgálat időpontjában hatalmas zajt csapva rugdosta a szemetesvödröt a folyosón, iszonyú dühös volt, de nem derül ki, hogy ki bosszantotta fel. Az otthon vezetője tájékoztatott arról, hogy a fiatalember gyakran agresszív. Vádaskodik, hogy az otthonban rossz helye van, kiabálnak vele, ha nem megy időben dolgozni vagy lefekszik az ágyra pihenni. Az igazgatónőt megfenyegeti, hogy úgyis felvágja egyszer az ereit. Szobájában testvérével és két másik gondozottal lakik együtt. Ágya felett teljesen lepusztult a fal, a többi ágytól eltérően nincs felette semmi dekoráció. Ő a Polgárdi-Ipartelepi Gyermekotthonból került az otthonba 16 évesen. Ott 7 évet élt testvérével együtt. Szülei Székesfehérváron laknak, de - állítás aszerint - ott nincs jó helyük, mert a cigányokat nem tűrik meg, ők pedig cigányok. Tizenegyen vannak testvérek, ebből négyen intézetben élnek. Az intézeten belül a Fővárosi Kefe és Seprűgyártó Kft  alkalmazásában dolgozik, de a drótmentő műhelybe szeretne átkerülni mert, ott többet lehet keresni és ő videót, televíziót szeretne vásárolni. Jelenleg 2400 Ft-ja van a takarékban, de szerinte a gondozók "bezsebelnek" belőle. Az intézetben sokszor unja magát, mert ha nincs munka, akkor csak televíziót nézni és aludni lehet. Az étel minősége - véleménye szerint - nem a legjobb, de elég. Amennyiben mégsem elegendő az ebédlőből lehet kihozni kenyeret, meggyet is szedhetnek a fáról. Este kilenckor le kell feküdni. Nem szereti a gondozókat, ütik a gyerekeket, és csak a kedvenceiket viszik színházba, moziba. Hétvégén ki lehet menni Polgárdiba, ahol inni lehet és körülnézni. Ami jó itt, az a szabadság. Szeretne S.CS. szobájában lakni, mert ott nincs akkora szigorúság. Itt a szobában a SZ.T. parancsol.

3. számú eset

22 éves fiatal nő, de koránál is jóval fiatalabbnak látszik Az általános iskola  8 osztályát végzte el, utána két év munkára előkészítő foglalkozásra járt. 1999. óta cselekvőképességet korlátozó gondnokság alatt áll, rokkantsági járadékot kap. Személyi anyagából kitűnően gondnoka az édesanyja. Erről állítása szerint ő nem tud. Veszprémben járt iskolába. 1997. óta él az intézetben. Szívbeteg, szívműtétje is volt. Azért került el a családjától, mert ott nem volt neki való iskola. Jól érzi magát az intézetben, csak az étel mennyiségére panaszkodik. A lakóotthonban együtt lakik a barátjával, aki kijár a faluba dolgozni. Ő, betegsége miatt nem dolgozhat kint, ezért az intézeten belüli foglalkoztatóban szőnyegeket sző. Barátja 23 éves, rendes, mindent megvesz, de erőszakos és veszekszik vele. Együtt is jártak a szüleinél, akiknek tetszett a fiú. Mindketten táncolnak, ő szeret kötni, horgolni, hímezni. Automatikusan kapja a fogamzásgátlót, mert itt nem lehet senkinek gyereke. Az intézet sok jó programot szervez: piknikeket, táborokat, bulikat. Színházba is volt már, és kirándulni is járnak. A lakóotthonban lévő lakásukban beszélgetni, televíziózni szoktak. A rendelkezésükre álló pénzt barátja osztja be, ő is főz, mert szakácsnak tanult. Barátjánál van a költőpénz is, ebből vettek pólókat,  cipőket, melegítőket.

2. Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Szociális Foglalkoztató Intézet 
(4234 Szakoly, Hunyadi u. 2.)

A vizsgálat ideje: 1999. július 1.
 
Az intézmény általános jellemzői

A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Ápoló-Gondozó Otthonának fenntartója a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat. Az intézmény alapító okirata szerint az otthon alaptevékenysége, hogy feladatkörében - 180 fő engedélyezett férőhellyel - ellássa azoknak a 18 életévüket betöltött, enyhe-vagy középsúlyos értelmi fogyatékos személyeknek az ápolását, gondozását és terápiás célú foglalkoztatását, akik nem, vagy csak részben oktathatók, képezhetők és ellátásukra, foglalkoztatásukra csak bentlakásos intézményi keretek között van lehetőség.

Az otthon engedélyezett dolgozói létszáma 66 fő, ezen felül a Szociális és Családügyi Minisztérium 9 fő szakképzett dolgozói státuszt finanszíroz, ebből a vizsgálat időpontjában hatot már betöltöttek. Teljes feltöltöttség esetén az otthon szakembergárdáját 3 gyógypedagógus, 1 gyógytornász, 3 szociális és mentálhigénés feladatokat ellátó szociális munkás, 1 mentálhigénés pszichológus és 1 foglalkoztatásvezető fogja erősíteni. A gondozottakkal közvetlenül foglalkozók szakképzettségi aránya jelenleg rendkívül alacsony, a jelenlegi 31 főből mindössze kilencen szakképzettek. Az alacsony szakképzettségi szint miatt az otthon különösen nagy hangsúlyt fektet a dolgozók szak-, tovább-, és átképzésére. A vizsgálat időpontjában 15 dolgozó vett részt a nagykállói szakiskola által indított és a megyei munkaügyi központ által is támogatott egy éves ápolási asszisztensi tanfolyamon. 

Az intézetnek a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal 1998. január 19-én kelt határozatában - 180 fő ellátására - hivatkozva a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről szóló 161/1996 (XI.7) Kormányrendeletre, határozatlan időre szóló működési engedélyt adott, annak ellenére, hogy a 2/1994 (I.30) NM rendelet előírja, hogy a személyes gondoskodást nyújtó intézményekben szakosított ellátás esetén a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók nyolcvan százalékának szakképzettnek kell lennie. Figyelemmel azonban a folyamatban lévő tovább-és átképzésekre, a vizsgálat megállapítása szerint a minimálisan előírt szakképzett ápolószemélyzet intézményben tapasztalt hiánya a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészségéhez, valamint szociális biztonságához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben nem okozott visszásságot.

A fenntartó önkormányzat által 1999-re megállapított intézményi térítési díj 15.000 Ft. A kapott tájékoztatás szerint az otthon a kötelezett által fizetendő személyi térítési díj összegéről nem értesíti írásban, személyre szólóan a térítési díj fizetésére kötelezettet.. Az otthon által biztosított ellátásért fizetendő térítési díjról az érintettek egy, az intézmény vezetője által a fenntartó rendelete alapján készített feljegyzésből értesülnek. A vizsgálat megállapítása szerint ez a gyakorlat - figyelemmel az 1993. évi III. törvénynek azon rendelkezésére, amely szerint ha a jogosult a személyi térítési díj összegét vitatja vagy annak csökkentését, illetve elengedését kéri, az intézményvezető által adott értesítés kézhezvételétől számított nyolc napon belül a fenntartóhoz fordulhat, aki ilyen esetben határozattal dönt a személyi térítési díj összegéről - a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének megsértésén túl visszásságot idéz elő a gondozottak jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jogával összefüggésben is.

A szúrópróbaszerűen ellenőrzött, fenntartó általi személyi térítési díjak megállapítása az áttanulmányozott határozatok alapján szabályosan történt.

Az intézet alapvetően a gondozottak után kapott állami normatívából, a térítési díjakból, a dolgozók által az étkezésért fizetett térítésből, nyaranta a helyi idősek napközi otthonának biztosított étkeztetés térítési díjaiból, valamint különböző pályázati pénzekből gazdálkodik. Az intézet gazdasági vezetőjétől kapott tájékoztatás szerint tevékenységüket és gazdálkodásukat e célból létrehozott alapítvány nem segíti. Az intézmény a foglalkoztatás során készült szőnyegek, lábtörlők és díszpárnák értékesítésén kívül vállalkozási tevékenységet nem folytat.

Az intézményi jogviszony keletkezése

Az otthon ellátási területe Szabolcs-Szatmár-Bereg megyére terjed ki. Az intézménybe a gondozottak a lakóhelyük szerint illetékes települési önkormányzat képviselő-testületének ideiglenes beutaló határozatával érkeznek. A vizsgálat idején az intézményben 180 személyt ápoltak, ebből nyolcvanan debilisek, kilencvenheten imbecilisek voltak. Az otthonban rajtuk kívül egy idióta és két skizofrén gondozott él. A száznyolcvan főből öten mozgáskorlátozottak. A kapott tájékoztatás szerint a gondozottak nagy része állami gondozásból kerül ide, kevesen érkeztek családból. Az otthon a jogszabályoknak megfelelő előgondozást nem végez. A vizsgálat megállapítása szerint a jogszabályban rögzített előgondozási kötelezettség elmulasztása a gondozottak szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben idéz elő visszásságot.

Az ellátás tárgyi feltételei

A vizsgált intézmény Szakoly községben, Nyíregyházától mintegy 25 km-re található. A községet csak busszal lehet megközelíteni, közvetlen vasúti kapcsolat nincs. Az intézet 1950. óta - a kezdetekben 30 fő ellátását biztosító - szociális ellátást nyújtó otthonként funkcionált. 1976-ban 110 férőhellyel működő rehabilitációs intézetté alakult. 1982-től, száz férőhelyes bővítéssel, foglalkoztatási intézetként működött. 1997-ig az intézetnek két telephelye volt. Ekkor az egyik részleget a fenntartó értékesítette, ami egyben 30 férőhely megszüntetését is jelentette. Ettől az időponttól kezdve működik 180 férőhelyes ápoló, gondozó intézetként. A gyógypedagógus, logopédus, tanár végzettségű igazgató 1995. óta vezeti az intézményt. 

Az otthon nagy területen, körülbelül 3 hektáron helyezkedik el. Az otthon fákkal és virágokkal parkosított, kertész által gondozott kertjében szétszórva találhatók az intézethez tartozó épületek. Az otthon területe bekerített, a portaszolgálatot a gondozottak látják el. A gondozottak elhelyezését szolgáló kétszintes szállásépület 1982-ben épült. A vizsgálat időpontjában, pályázati pénzből folyt a gondozottak önálló életre nevelését elősegítő lakóotthon építése, amelynek átadása 1999. augusztus 31-én várható. 

Az intézmény kifejezetten otthon céljára épült panel lakóépületének kialakításánál figyelembe vették a különleges igényeket, az akadálymentes közlekedés feltételei biztosították. Az ellátási formák elkülönítettsége nélkül két gondozási részleget alakítottak ki. Az 1. számú osztályon fiúk és lányok vegyesen, a 2. számú osztályon csak fiúk élnek. A lakóépület első és második emeletén két, három, öt és hat ágyas szobákban helyezték el a gondozottakat. A 31 ötágyas szoba alapterülete egyenként 32,23m2 illetve  33,61m2. A 4 kétágyas, és egy 3 ágyas szoba  17m2 alapterületű. Az egyetlen 6 ágyas szoba alapterületének nagysága 35m2. A lakók a szobákhoz saját kulccsal rendelkeznek. A helyiségek berendezését - az intézet vagy a lakók által vásárolt - ágyak, asztalok, székek, polcok, éjjeliszekrény, televíziókészülékek, valamint hideg-melegvizes mosdók alkotják. A berendezési tárgyakon kívül színes függönyök, ágytakarók és a lakók személyes használati tárgyai és zöld növényei teszik hangulatosabbá a szobákat. A lakóépületben egy 87,59m2 és egy 34m2  alapterületű társalgó, az 1982. óta foglalkoztatóként működtetett kastélyépületben egy 59,7m2 alapterületű közösségi helyiség biztosítja a közösségi együttlét lehetőségét. A központi épület előterében ping-pong asztalt állítottak fel, amely - főleg a téli hónapokban - a lakók körében nagy népszerűségnek örvend.

A központi épületben egy gyengén felszerelt kondicionálóterem van, amely egyben zeneszobaként is funkcionál. Az épületben összesen 3 fürdőszoba található. Az alsó szinten levő fürdőszobában 3 mosdó, 3 zuhanyzó, 1 kád, a WC-ben 3 WC-fülke, 1 fali WC, és 1 mosdó van. Az alsó szint másik fürdőszobájában 5 zuhanyzót, 1 kádat, 5 WC-t és 6 mosdókagylót helyeztek el. Az emeleten található fürdőnek ugyanaz a berendezése, mint az alsó szinten levő első fürdőszobának, azzal a különbséggel, hogy itt nincs kád. Az alsó szinten van egy viszonylag nagyméretű teakonyha gáztűzhellyel, mosogatóval, asztalokkal és székekkel. Ugyanezen a szinten található az orvosi szoba. Az épületben szintenként egy-egy kétágyas egészségügyi elkülönítő van. A fűtést és a folyamatos melegvízellátást az otthon saját kazánjai biztosítják.

A pályázaton nyert pénzeszközök igénybevételével épülő lakóotthonban 5 négyszemélyes apartman áll majd a gondozottak rendelkezésére társalgóval, teakonyhával, mosodával és egy irodahelységgel. A szállásépület melletti kastélyépületben szövöde működik. Ebben az épületben kapott helyet a közösségi foglalkozásokra szolgáló nagyterem is. A kertben különálló épületekben találhatók a gazdasági épületek, továbbá - az idei és a múlt évi esőzések miatt rendkívül leromlott állapotú - "U" alakú épület az otthon mosodájával, ebédlőjével, konyhájával, az előkészítőkkel és raktárakkal. Az intézetnek saját veteményeskertje van, de tekintettel arra, hogy a termőföld nagysága nem elegendő az otthon saját szükségleteinek kielégítésére, az önkormányzattól is bérelnek földterületet.

A foglalkoztatók egy része az intézményen belül, más része azon kívül található. Az intézményen belüli foglalkoztatást egy különálló munkaépületben, valamint a kastélyépületben oldják meg. A külső foglalkoztatás az intézménytől mintegy 1 kilométerre levő REFORSZ Kft. telephelyén történik.

Az otthon által biztosított ellátás

Az intézet saját főzőkonyhája napi háromszori főétkezést biztosít. A három főétkezés közül az ebéd mindig, és hetente több alkalommal a vacsora is meleg étel. A  120 férőhelyes ebédlő az intézmény “U” alakú épületben található. Itt a gondozottak két turnusban étkeznek. A reggeli hét és fél nyolc között, az ebéd tizenkettő és egy óra között, a vacsora hat és fél hét között történik. Az intézmény büféje, ahol édességet, tisztítószereket és cigarettát lehet vásárolni hetente egy alkalommal délután van nyitva, mert bevásárlásaikat a lakók általában a község üzleteiben végzik. Az "U" alakú épületben helyezték el a mosókonyhát, ahol a gondozottak többsége gondozói felügyelet mellett önállóan mos. A varrást és javítást az intézeten belül egy gondozó látja el.

Az intézmény - lakóépületektől kellő távolságban kialakított - gazdasági udvarának fő funkciója, hogy segítse az élelmezést. A kapott tájékoztatás szerint az egyik nehéz természetű gondozottnak, aki tanyán szeretne élni, de nem képes az önálló életvitelre, megengedték, hogy lovat tartson itt. Neki külön elkerített gazdasági udvara van, óllal, istállóval. A disznóólakat élő sövény és széles gyep választja el a műszaki épületektől. Az otthonnak saját vágóhídja és - a hús tárolására szolgáló - kisebb hűtőháza is van. A főépületek és a most épülő lakóotthon közötti kertészetben öt-hat fóliasátorban konyhakerti zöldségeket termesztenek.

Az alapvető gyógyászati segédeszközöket, gyógyszereket, továbbá az inkontinencia betéteket az otthon biztosítja, azokért a lakóknak nem kell fizetniük. Három inkontinens gondozott él az intézetben, őket az otthon látja el TENA betéttel, de hármójuk közül nem mindegyik hajlandó azt hordani. Havonta egy tekercs WC papír és egy szappan jár a gondozottaknak. WC papírt - a kapott tájékoztatás szerint - nem tesznek a mellékhelyiségekbe, mert a főnővér szerint annak "nyomban lába kel". A sampont literes kiszerelésben raktározzák, de ezt sem adják oda a gondozottaknak, csak ha kérnek belőle. Fogkrémet a gondozottak nem kapnak. A jogszabályban előírt, tisztálkodáshoz szükséges anyagokkal való ellátásban tapasztalt hiányosságok a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő, valamint a szociális biztonsághoz való alkotmányos jogukkal összefüggésben okoznak visszásságot.

A legtöbb gondozott a saját ruháját használja. Aki megfelelő saját ruházattal nem rendelkezik, annak az intézet megfelelő váltásban biztosítja a fehérneműt, a hálóruhát, az évszaknak megfelelő felsőruházatot és cipőt. Az intézeti ruházati cikkekbe vegytintával írják be a használó nevét. Az otthon mosodájában heti három alkalommal, felügyelet mellett a gondozottak mossák ki saját ruhájukat háztartási mosógépeken. Az intézeti textíliát ipari mosógépek segítségével tisztítják ki.

Az intézetben szükséges orvosi teendőket szerződéses jogviszony keretében Szakoly község háziorvosa látja el. Az orvos heti egy alkalommal 4 órát tölt az intézetben. Amennyiben ezen kívül van rá szükség, telefonon bármikor elérhető. Munkáját segíti az otthon szakképzett ápolónőinek kilenc fős csoportja. Az orvosi szoba és a nővérszoba a két egészségügyi elkülönítővel a központi lakóépületben található. A nővérek két műszakban dolgoznak nappal. Éjszaka két szakképzetlen férfi gondozó ad ügyeletet. Az orvos és a szakképzett nővérek úgynevezett készenléti (telefonos) ügyeletben vannak kapcsolatban az intézettel. A háziorvoson kívül a községben praktizáló fogorvos a rendelőjében fogadja az intézet gondozottait. A nagykállói pszichiátriai intézet ideggyógyász szakorvosa pedig havonta látogatja meg az otthont. Az ezen felül szükséges szakorvosi ellátás és kórházi kezelés Nyíregyházán, illetve Debrecenben történik. Ide a gondozottakat az intézet kisbuszával szállítják. A vizsgálat megállapítása szerint a minimálisan előírt orvosi jelenlét intézményben tapasztalt hiánya a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészségéhez, valamint a szociális biztonsághoz való alkotmányos jogukkal összefüggésben okoz visszásságot.

Az intézet hatályos pénzkezelési szabályzata szerint a gondozott részére érkező pénzt a helyi takarékszövetkezetnél vezetett elkülönített számlán kell elhelyezni. A gondozott nevére érkezett pénzt személyre szóló letéti ívre vezetik, amelyről összesítő készül. Az összeget azonnal, de legkésőbb huszonnégy órán belül a gondozott külön számláján helyezik el. A térítési díj levonása után fizetik ki a költőpénzt. A házirend V. fejezete alapján személyes letétben az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összeg határáig lehet pénzt elhelyezni, amelyet elsősorban személyes szükséglet kielégítésére kell felhasználni. A személyes szükségletre elhelyezett pénzből előzetes egyeztetés után és igazgatói engedéllyel lehet felvenni. A költőpénzt havonta két alkalommal folyósítják, ezt azok is megkapják, akik gondnokság alatt állnak. A havi első részlet 1. 500 Ft, a második részlet 1. 500 - 3. 000 Ft-ig terjedő összeg.

Az intézményi jogviszony keletkezésekor a gondozottakkal - a kapott tájékoztatás szerint függetlenül attól, hogy a gondozott gondnokság alatt áll vagy sem - aláíratnak egy nyilatkozatot, a következő szövegtartalommal: " alulírott a szakolyi ápoló-gondozó otthon gondozottja hozzájárulok ahhoz, hogy megtakarított pénzemet közös takarékbetétben helyezzék el, valamint a betétem utáni kamatot közös rendezvények és beszerzések céljára használják fel".  A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 14. § (1) bekezdése szerint a korlátozottan cselekvőképes személy jognyilatkozatának érvényességéhez - ha jogszabály kivételt nem tesz - törvényes képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása szükséges. Ilyen kivétel, - egyebek mellet - hogy rendelkezik munkával szerzett keresményével, és ha jogszabály kivételt nem tesz; keresménye erejéig erre kötelezettséget is vállalhat. Amennyiben a korlátozottan cselekvőképes személy cselekvőképessé válik, maga dönt függő jognyilatkozatainak érvényessége felől. A Ptk. kommentárja szerint: (...) ha a jognyilatkozat létrejött, addig, amíg a törvényes képviselő az előzetes beleegyezését, illetőleg az utólagos jóváhagyását nem adja meg, függő jogi helyzet áll fenn, mert a korlátozottan cselekvőképes személy jognyilatkozata ugyan létrejött, de nem érvényes. A függő helyzet a törvényes képviselő nyilatkozatával válik egyértelművé. Előzetes beleegyezés vagy utólagos jóváhagyás esetén a létrejött jognyilatkozat érvényessé válik, ezek hiányában a jognyilatkozatra a Ptk. 215. § (3) bekezdésének rendelkezésének megfelelően az érvénytelenség jogkövetkezményeit kell alkalmazni. A fentinél szigorúbb szabályt rögzít azonban a Ptk 18. § (1) bekezdése, amikor kimondja, hogy a cselekvőképtelen személy jognyilatkozata semmis; nevében törvényes képviselője jár el.

A vizsgálat megállapítása szerint az otthon által kialakított gyakorlat, amely mellőzi a gondnokság alá helyezett gondozottak jogait és törvényes érdekeit védő, törvényben előírt garanciális rendelkezések egyidejű alkalmazását, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének sérelmén túl visszásságot idéz elő a gondozottak tulajdonhoz való jogával összefüggésben. 

A házirend V. fejezete arról rendelkezik, hogy az otthonba hozott érték- és vagyontárgyakról tételes felsorolás alapján átvételi elismervényt kell készíteni, annak egy példányát a jogosult kapja. Az értéktárgyak átadását-átvételét két tanú jelenlétében kell elvégezni. Az értéktárgyak biztonságos megőrzéséről az intézmény vezetője gondoskodik. Az átvett értéktárgyakat a lakó kérésére részükre át kell adni. Ugyancsak az V. fejezet rögzíti, hogy:"A személyes szükségletre elhelyezett pénzből előzetes egyeztetés után és igazgatói engedéllyel lehet felhasználni." A 2/1994 (I.30) NM rendelet 63. § (2) bekezdése szerint a személyes szükséglet körébe tartozik különösen az intézményi ellátást meghaladó mennyiségű vagy minőségű élelmezés, ruházat, valamint textília. A felsoroltakon kívül személyes szükségletek kielégítését szolgálja még a gondozott által igényelt személyes használati tárgy (pl. televízió, magnetofon, rádió, hűtőszekrény) és szolgáltatás (pl. fodrász, kirándulás, kulturális program) is. Az érintett gondozottak tulajdonhoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságnak ítélte a vizsgálat, hogy a gondozott a személyes szükségletre elhelyezett pénzéhez csak előzetes egyeztetés után, igazgatói engedéllyel juthat hozzá.	A Polgári Törvénykönyvről szóló, 1959. évi IV. törvény 18. §-a értelmében ugyanis a mindennapi életben tömegesen előforduló, különösebb megfontolást nem igénylő szerződéseket még a cselekvőképtelen személyek is jóváhagyás nélkül köthetik meg.

Az intézetben 61 lakó áll cselekvőképességet korlátozó, 21 gondozott cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt.  A gondnokoltak nagyobb részének hivatásos gondnoka van, a két hivatásos gondnok egyike Nagykállóban, a másik Szakolyban él. Hozzátartozó gondnoka csak 7 gondnokoltnak van. Ideiglenes gondnokság alatt az otthon egyetlen lakója sem áll. A gondozottak aktáinak szúrópróbaszerű ellenőrzése során a vizsgálat azt tapasztalta, hogy a gondnokság alá helyezést elrendelő bírósági ítélet, valamint az egyéb gondnoksággal kapcsolatos közokirat az iratok között volt.

A beutaló határozatok szakmai felülvizsgálatára utoljára 1997. november 18-25 között került sor. A Rehabilitációs Szakértői Bizottság a felülvizsgálat alkalmával 168 gondozott felülvizsgálati jegyzőkönyvét készítette el, amelyekben a bizottság személyre szóló szakvéleményt adott ki. A felülvizsgálati szakvéleményt a beutaló határozatok meghosszabbítása iránti kérelemhez csatolják

Gondozás, bánásmód, magatartási szabályok

A testi gondozás részeként a lakók, "testvizittel" összekötött nagyfürdetése hetente egyszer, ellenőrzés mellett történik. A testvizit alkalmával az ápoló ellenőrzi a gondozottak körmét és bőrét, kiszűrve az esetlegesen előforduló gombás és egyéb fertőzéseket. A szükséges haj, köröm és bőrápolást a gondozók végzik.

Az intézet gazdasági vezetőjétől kapott tájékoztatás szerint a gondozottak fegyelemsértése esetén nem alkalmaznak büntetést, inkább a gondozottal beszélik meg a felmerülő problémákat, és együtt igyekeznek azokra megoldást találni. Ezzel harmonizál az otthon házirendjének XI. fejezete is, amely úgy rendelkezik, hogy a házirendet megsértőket elsősorban meg kell győzni arról, hogy nem helyes, amit tesznek. Mindezeknek ellentmond, hogy az intézmény érdekképviseleti fórumának 1998. január 15-i üléséről készült jegyzőkönyv szerint az ÉF egyhangúlag megszavazta, hogy a rendszeres túlzott alkoholfogyasztást kimenő- megvonással, illetve irányított - a gondozó felügyelete mellett történő - vásárlással büntessék. 

A vizsgálat résztvevői által megkérdezett gondozottak valamennyien a kimenőmegvonás élő gyakorlatáról számoltak be. Az intézet által alkalmazott egyéb büntetésekről azonban egymásnak ellentmondó felvilágosítást adtak. Egy részük azt állította, hogy ismert és alkalmazott büntetés a zsebpénz több napos visszatartása, más részük ezt határozottan tagadta. 

Amint arra már az időskorúakat ápoló-gondozó otthonokban élő személyek emberi és állampolgári jogainak érvényesülését feltárni kívánó II. számú összefoglaló jelentés is hivatkozik, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerint a jogosult eltávozása csak akkor tagadható meg, ha a jogosult kezelőorvosa szakvéleményében - a jogosult önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapota miatt - az eltávozást nem javasolja. Az italozást elítélő és háttérbe szorítani kívánó intézeti magatartás helyeslése mellett a vizsgálat megállapította, hogy az intézet által alkalmazott kimenőmegvonás, mint büntetés visszásságot okoz a gondozottak szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben. 

Az intézmény 1998. augusztus 14-én kelt, a vizsgálat rendelkezésére bocsátott házirendje nem rendelkezik a fenntartó jóváhagyásával. Az alapdukumentum elkészítésében a gondozottak nem vettek részt. A házirendben foglaltakról belépésükkor kapnak tájékoztatást. A házirendet a központi lakóépület hirdetőtábláján helyezték el. Az otthon házirendjéből hiányoznak az alábbi, jogszabályban előírt szabályozási követelmények:
- a dolgozók magatartási szabályai,
- a gondozottak egymás közötti és hozzátartozóikkal való kapcsolattartásának szabályai,
- tisztálkodási szerekkel és egyéb szükségleti cikkekkel való ellátás rendje.

A fenntartó jóváhagyását nélkülöző házirend, a házirendben az egyes tárgykörök szabályozásának hiánya a szociális biztonsághoz való alkotmányos joggal, valamint a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben jelent visszásságot.

Az otthon házirendje előírja, hogy:"Alkalmazott csak nagy korkülönbség esetén tegezheti a lakót, lakó viszont nem tegezheti az alkalmazottat." A vizsgálatot végzők álláspontja szerint, figyelemmel arra, hogy a magázódás és a tegeződés gyakorlatát csak és kizárólag az érintettek egymás közötti kapcsolata alakíthatja ki, ennek a kérdésnek házirendben történő szabályozása alkotmányos joggal összefüggő visszásságot idéz elő a gondozottak emberi méltósághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggésben.

Az otthon házirendje szerint: "(A lakók) az energiával működő készülékeket az intézmény hálózatáról térítés ellenében működtethetik" valamint "A saját ruhaneműik mosásáról, javításáról a lakók elsősorban maguk gondoskodnak, amennyiben erre képtelenek, úgy az otthon dolgozói azt térítésmentesen elvégzik." Miután a 2/1994. (I. 30.) NM rendelet 47. § (5) bekezdése előírja, hogy a gondozottak ruházatának tisztításáról és javításáról az intézmény a házirendben meghatározott módon gondoskodik, annak ténye, hogy az otthon csak az erre képtelen gondozottak ruhaneműinek mosásáról gondoskodik, visszásságot okoz az intézményben élők szociális biztonsághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggésben.  

Az 1993. évi III. törvény 67. § (1) bekezdése szerint az önmaguk ellátására nem vagy csak folyamatos segítséggel képes személyek (...) teljes körű ellátásáról az ápolást, gondozást nyújtó intézményben kell gondoskodni. A vizsgálatot végzők szerint az intézmény által nyújtott teljes ellátás fogalomkörébe - amennyiben a korlátozásnak nincs ésszerű indoka - beletartozik az intézet elektromos hálózatának külön térítés nélküli használata. A vizsgálat rámutat, hogy a külön térítést megállapító házirendi előírás a  gondozottak szociális biztonsághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okoz. 

A vizsgálat megállapítása szerint az otthon házirendje jogellenesen rendelkezik az intézményi jogviszony megszűnésének módjáról is, amikor lehetővé teszi azt arra az esetre, "ha valaki három alkalommal igazolatlanul távol van, illetve előzetes bejelentés nélkül távozik."A szociális törvény ismerte és alkalmazta az intézményi jogviszony megszüntetésének ezt az esetét, amikor kimondta, hogy az intézményi jogviszony megszűnik a jogosultnak a házirendben meghatározott tartamú indokolatlan távolmaradásával, de az idézett rendelkezést az 1994. évi VI. törvény 31. §-a, 1994. február 1-től hatályon kívül helyezte.

A házirend VI. fejezete rendelkezik a gondozottak foglalkoztatásáról, a munkavállalásról, ennek ellentételezéséről, a munkabér elszámolásáról és kifizetéséről. A vizsgálat megállapítása szerint a házirend ezen fejezete kimunkálatlan. Az alapdokumentumban nem jelölik meg a szabályozás alapjául szolgáló jogszabályi felhatalmazást, figyelmen kívül hagyják, hogy a Ptk. szerint a korlátozottan cselekvőképes személy maga rendelkezik munkával szerzett keresményével, valamint azt is, hogy a 2/1994 (I.30) NM rendelet szerint az intézmény vezetőjének nem az a feladata, hogy a lakók részére kizárólagosan munkát vállaljon, hanem az, hogy  a gondozott személy kérésére - indokolt esetben - segítséget nyújtson a gondozott munkaviszony, vagy más jogviszony keretében történő foglalkoztatásához. A vizsgálat rámutat arra, hogy a gondozottak jogait sérti, ha az intézet a szükséges garanciális előírások figyelmen kívül hagyásával kívánja szabályozni a gondozottak munkaviszony vagy más jogviszony keretében történő foglalkoztatását.  

Az intézményben terápiás és képességfejlesztő foglalkozásként működik a fazekasszakkör és a kézimunkaszakkör. Kéthavonta egyszer tartanak írás-olvasás szintentartó foglalkozást. A szabadidős programok, így például a kirándulások, az otthon bábszínháza, az asztalitenisz és a sakkjáték nagyon népszerűek. Nyáron 15 fős csoportokban járnak Nagykállóra úszni, fürdeni. Az otthon hangszereinek egy része adomány, a szintetizátor az egyik gondozott saját tulajdona. Ez a gondozott az otthon zenésze, oklevelei bekeretezve díszítik a zeneszoba falát. Az otthonban minden hétvégén megrendezett diszkót is ő készíti elő.

A gondozottak foglalkoztatását munkaviszony keretében a Fővárosi Kézműipari Rt.-vel kötött szerződés alapján az intézeten belül, a helyi REFORSZ Kft.-vel kötött szerződés alapján az intézménytől mintegy 1 kilométerre levő külső telephelyen oldják meg. Az intézményen belüli foglalkoztatókban szőnyegszövéssel, kábelmentéssel és labdavarrással, az intézményen kívüli telephelyen ládaszegeléssel, seprűkötéssel és vályogvetéssel foglalkoznak. A házirend szerint a munkavégzés napi 6 óra lehet. A munkabér a ledolgozott munkaórák számától és a teljesítménytől függ. A gondozottak havi jövedelme átlagosan 15.000 Ft. Az intézmény működési körén belül szervezett foglalkoztatásban - a hóseprés, az állatok gondozása, az építkezésen való segítség - résztvevő gondozott munkáját évente két alkalommal, körülbelül 1000 Ft. összegű munkaterápiás jutalommal honorálják. A konyhai munkában nem vesznek részt a gondozottak.

A gondozottakat rokonaik, barátaik, ismerőseik a hét bármely napján meglátogathatják. A kimenő hivatalosan délután négytől este hatig tart, de a gondozottak ezen időtartamon kívül is szabadon eltávozhatnak az otthonból, csak be kell jelenteniük szándékukat az ügyeletes gondozónak.

Alkohollal kapcsolatos magatartási problémákra az otthon vezetése nem panaszkodott. Ennek a tájékoztatásnak ellentmond az otthon érdekképviseleti fórumának a rendszeres és túlzott alkoholfogyasztást tanúsító gondozottakkal kapcsolatos - előzőekben részletezett -kezdeményezése. A házirend X. fejezete szerint szeszesitalt az otthonba behozni, szeszesitalt fogyasztani az intézményben és intézményen kívüli rendezvényeken egyaránt tilos. Az otthon büféjében sem lehet szeszesitalt vásárolni.

Érdekképviselet

Az intézmény 1997. júliusában alapított 7 főből álló érdekképviseleti fóruma évente két alkalommal, illetve szükség esetén ülésezik. Az ülésekről készült jegyzőkönyvek szerint a fenntartó önkormányzat egyszer sem képviseltette magát a fórum ülésein. Az érdekképviseleti fórum napirendjein a napi munkaszervezés kérdései, az otthonban elszaporodó szekrényfeltörések és lopások megakadályozásának, az alkoholizmus visszaszorításának, a zsebpénz fizetés ütemezésének kérdései, és egyes lakók magatartási problémájának ügye egyaránt szerepel. A fórum működése ellenére a lakók panaszaikkal inkább az intézet vezetőjéhez és a gondozókhoz fordulnak, akik igyekeznek békésen megoldani a problémákat, legtöbbször elegendő, hogy elbeszélgetnek a vitázó felekkel. Ritkán fordul elő, hogy valaki írásban nyújtja be panaszát, a kapott tájékoztatás szerint azonban ebben az esetben is szóban kap választ. Az 1993. évi III. törvény 98. § (1) bekezdése szerint a jogosult és hozzátartozója, valamint a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet a házirendben foglaltak szerint panasszal élhet az intézmény vezetőjénél vagy az érdekképviseleti fórumnál az intézményi jogviszony megsértése, különösen személyiségi jogainak, kapcsolattartásának sérelme, továbbá az intézmény dolgozóinak szakmai, titoktartási és vagyonvédelmi kötelezettségei megszegése esetén, vagy az ellátás körülményeit érintő kifogások orvoslása érdekében.A panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is. Az (1) bekezdésben meghatározott személyek és szervek panaszukkal az intézmény fenntartójához fordulhatnak, ha a panasz kivizsgálására jogosult határidőben nem intézkedik, vagy intézkedésével nem értenek egyet. A vizsgálat megállapítása szerint az intézeti panaszkezelés gyakorlata azon túl, hogy ellentétes mind a házirendben foglaltakkal, mind az idézett jogszabály előírásaival, visszásságot okoz a gondozottak és hozzátartozóik panaszhoz való jogával összefüggésben.

Ajánlások-Kezdeményezések

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat által fenntartott Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Szociális Foglalkoztató Intézete működésével összefüggésben megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében ajánlással fordulok a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjéhez. Felkérem, hogy a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről szóló 161/1996 (XI.7) Korm. rendelet 10. §-a alapján fokozottan ellenőrizze az intézetben a gondozottak személyes szükségletre elhelyezett pénzének szabályszerű kezelését, valamint a kötelezett által fizetendő személyi térítési díj összegéről szóló értesítés jogszabályoknak megfelelő gyakorlatának kialakítását.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat által fenntartott Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Szociális Foglalkoztató Intézete működésével összefüggésben megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzatnak ajánlásokat teszek. Felkérem, hogy gondoskodjon
- az egészségügyi feladatok ellátásához minimálisan szükséges orvosi jelenlét biztosításáról,
- az intézet házirendjének felülvizsgálatáról és jóváhagyásáról.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben az intézet működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében az otthon igazgatójánál kezdeményezem, hogy gondoskodjon
- a kötelezett által fizetendő személyi térítési díj összegéről szóló értesítés jogszabályoknak megfelelő gyakorlata kimunkálásáról,
- a jogszabály előírásainak megfelelő előgondozásról,
- a jogszabályban előírt mennyiségű tisztálkodást segítő textíliáról, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagok és eszközök szükség szerint történő biztosításáról,
- a gondozottak személyes szükségletre elhelyezett pénzének szabályszerű kezeléséről,
- a büntetésből alkalmazott kimenőmegvonás gyakorlatának megszüntetéséről,
- a hatályos jogszabályi előírásoknak maradéktalanul megfelelő házirendről, a házirend jóváhagyásra történő felterjesztéséről, a fenntartó által jóváhagyott házirend jól látható helyeken történő kifüggesztéséről.

Esetek

Csoprtos beszélgetés a gondozottakkal

1. 40 éves nő, epilepsziás.

2. 37 éves nő, 1981.óta él az intézetben, előtte a nyíregyházi Gyermek és Ifjúságvédő Intézetben lakott. Házasságon kívül született, anyja is szellemi fogyatékos. Hat nevelőszülőnél élt eddig, szüleivel nincs kapcsolata. Egy ideig élettársa családjával élt, majd amikor élettársa a nagykállói Pszichiátriai Intézetbe került, ő visszajött az intézetbe. Cselekvőképességet korlátozó gondnokság 1992 óta.

3. 23 éves nő, 3 éves korában került állami gondozásba, hozzátartozói kapcsolata nincs, önálló életvitelre nem képes. Az intézetbe kerüléséig több nevelőszülőnél és nevelőintézetben élt. A legutolsó nevelőszülő a gondozott vérszerinti szülőjének magatartása miatt adta vissza a gyermeket. A gondozott a kisegítő iskola 8 osztályát végezte el. Jelenleg napi 6 órában a Fővárosi Kézműipari Rt. foglalkoztatja. Felügyelettel munkavégzésre alkalmas.

Valamennyien gondnokság alatt állnak. Hivatásos gondnokuk M-né. Elmondják, hogy aki közülük nyaralni akar, az akkor mehet, ha van pénze. Szabadidejükben játszani szoktak és televíziót néznek. A nővérek kiséretével mindenki mehet úszni, fürdeni. Amennyiben valaki megszökik az intézetből és koszosan jön vissza, megfürdetik és zsebpénz megvonással büntetik. Az 1. számú (refencia) szobában azok a családból érkezett gondozottak laknak, akikért többet fizetnek hozzátartozóik. Ha valaki rossz, az a nagykállói pszichiátriai intézetbe kerül. Egyikőjük elmondja, hogy szabadsága alatt, otthon, be akarta törni egy autó ablakát. Cselekményéért Nagykállóra került, de nem szeretett ott lenni, mert nem volt televíziója.

A csoporthoz később csatlakozó 20 éves, születésétől állami gondozott lakó külön szeretett volna beszélgetni a vizsgálatban résztvevőkkel. Elmondja, hogy CS. É. énekesnőt szeretné látni, és fővárosi intézetben szeretne átkerülni, hogy találkozhasson vele. Elmondása szerint mindig ingerült, ideges, régebben öngyilkos is akart lenni. Barátnője nincs, a helyi REFORSZ Kft-ben dolgozik, ládát szegel. Komoly embernek vallja magát, aki a zenét is szereti, de olvasni sajnos nem tud. Kiskorától intézetben, Nagydoboson nőtt fel, ebben az otthonban 1989. óta él. Beszámol arról, hogy Nagydoboson ütötték őket, itt azonban senki sem bántja. Egy barátja volt csak, de az elment innen. Jelenleg 14.000-20.000 Ft-ot keres havonta, de a levonások után, csak a rokkantsági nyugdíja marad. A testvéreivel szokott találkozni Tiszadobon, de nem szeret ott lenni, mert hülyének nézik. Állítása szerint már több  levelet írt a hatóságoknak, de még soha nem kapott választ. Szerinte a nővérek nem adják oda neki a leveleket pedig ő minden nap érdeklődik utánuk.

3. Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat "Napra-forgó" Szakosított Otthon
(5622 Gara, Köztársaság u. 1.)

A vizsgálat ideje: 1999. július 7.

Előzmények:

Ennek az intézetnek a vizsgálatára is panaszbeadvány alapján került sor. Ebből megállapítható volt, hogy a hozzánk érkezett panaszt megelőzően a panaszos beadvánnyal fordult az otthont fenntartó megyei önkormányzathoz és a törvényességi ellenőrzést gyakorló megyei közigazgatási hivatalhoz is. Ezért az általam elrendelt helyszíni vizsgálatot megelőzően megkerestem az érintetteket, hogy az általuk tett vagy tenni kívánt intézkedésekről tájékoztassanak. A megyei közigazgatási hivatal vezetője arról tájékoztatott, hogy a hozzá intézett panaszbejelentés alapján 1998. július 21-23. között szakmai ellenőrzést rendelt el az intézményben. A vizsgálat a következőket állapította meg:

- Az otthonban nincs biztosítva az egy fő ellátottra jutó  6-8 m2 lakóterület, és kevés a fürdőszobák, a WC-k, a foglalkoztató helyiségek száma is.
- Az intézményben nem oldották meg a fiatalkorú és felnőtt korú fogyatékos gondozottak elkülönített ellátását.
- Az otthonba beutalt enyhén fogyatékos gondozottak részére a gondozás során nem biztosítják az állapotuknak megfelelő körülményeket és feltételeket.
- Nem biztosították a 14 éven aluli gyermekkorú gondozottak részére a főétkezésen kívüli legalább napi kétszeri kiegészítő étkezést.
- Az otthonban az előírt alaporvosi, szakorvosi ellátás nincs megoldva, külön a kiskorú és külön a felnőtt korú gondozottak számára.
- Nem gondoskodtak a mentálhigiénés csoport létrehozásáról, működéséről, megfelelő végzettségű szakemberek alkalmazásáról.
- A gondozottakról vezetett nyilvántartások nem felelnek meg a jogszabályi előírásoknak.
- A gondozottak költőpénzének felhasználási gyakorlata eltér a jogszabályi előírásoktól.
- A gondozottak személyi higiénés ellátása nem megfelelő.  

A vizsgálat által feltárt hiányosságok megszüntetésére a közigazgatási hivatal vezetője a megyei közgyűlés elnökének az intézkedését kérte, továbbá a hiányosságok súlyára tekintettel fegyelmi eljárást kezdeményezett a fenntartónál az otthon vezetőjével szemben. A megyei közgyűlés elnöke a közgyűlés 1998. szeptember 25-i ülésére előterjesztést készített, amelyet a közgyűlés megtárgyalt és 168/1998. Kgy. számú határozatában arról döntött, hogy - a közigazgatási hivatal vezetőjének kezdeményezése ellenére - nem indít fegyelmi eljárást az otthon vezetőjével szemben, de utasította a megyei főjegyzőt, hogy a közigazgatási hivatal jelentésében foglaltakat figyelembe véve folytasson le átfogó szakmai-pénzügyi ellenőrzést az intézménynél. 

A megyei főjegyző a fent hivatkozott határozatban foglaltak végrehajtására ad hoc bizottságot hozott létre. A bizottság 1998. október 5. - 1998. november 20. között folytatott vizsgálata a következőket állapította meg: 
- Az intézményben megszervezték és biztosítják a tankötelezettségi kort elérő gyermekek képzését és oktatását, szerveznek munkajellegű és szakköri foglalkozást, mentális foglalkoztatást, szervezik a szabadidős tevékenységet, megemlékeznek az állami és családi ünnepekről, eseményekről, folyamatosan üdültetik, nyaraltatják a gondozottakat. 
- Folyik az intézményben mentálhigiénés tevékenység, azonban a szakemberhiány miatt ezt a feladatot nem szervezett csoport keretében látták el. 
- Az intézet a közigazgatási hivatal által kifogásolt "Egészségügyi Gyermekotthon Törzskarton" mellett az 1993. évi III. törvénynek megfelelő nyilvántartásokat is vezeti. 
- Nem megfelelő végzettségű szakemberrel (2 fő fizioterápiás asszisztens), de van gyógytorna az intézetben. 
- Nincs dietetikus szakember, azonban az orvos által megállapított betegség indokolta diétát biztosítják.
- Nincs az intézetben pszichológus, azonban a bajai szakorvosi ellátás keretében ezt a szolgáltatást is megoldják.
- Az intézmény valóban túlzsúfolt, a közösségi helyiségek intézményen belüli  elhelyezkedése és mérete nem felel meg a jogszabályi előírásoknak.
- Az otthon fürdőkádjainak, zuhanyozóinak, WC-helyiségeinek száma ugyan megfelel az előírásoknak, azonban a fürdőszobák teljes felújításra szorulnak.
- Nem valósult meg teljes körűen a fiatalkorú és felnőtt gondozottak teljesen külön osztályokon való gondozása.
- Az intézetben nem biztosították a 14 év alatti gyermekek részére a napi kétszeri kiegészítő étkezést.
- A gyermek-szakorvosi ellátás nem biztosították.
- Lényegében megalapozott a közigazgatási hivatal azon megállapítása, amely szerint a gondozottak személyi higiénés ellátása nem megfelelő.
- Megalapozott a közigazgatási hivatal azon megállapítása is, amely szerint a gondozottak költőpénzének felhasználási gyakorlata eltér a jogszabályi előírásoktól.

A megyei közgyűlés az otthonban végzett szakmai és pénzügyi ellenőrzésről folytatott vizsgálatról készült tájékoztatót 190/1998. Kgy. számú határozatával az alábbiak szerint elfogadta.

1. A közgyűlés az intézmény gondozottjainak számát az alapító okirat módosításával 250 főben határozta meg, és utasította az intézmény vezetőjét, hogy az alapító okirat módosításával kapcsolatos teendőket tegye meg,

2. A közgyűlés utasította az intézmény vezetőjét, hogy a megállapított hiányosságok felszámolására, határidők és felelősök megjelölésével készítsen intézkedési tervet, továbbá gondoskodjon annak végrehajtásáról,

3. A közgyűlés utasította a megyei önkormányzati hivatalt, hogy az intézményben 1999. június 30-ig végezzen utóvizsgálatot és tapasztalatairól a közgyűlést tájékoztassa,

4. A közgyűlés az 1999. évi költségvetés készítése során meg kívánja vizsgálni annak lehetőségét, hogy - anyagi helyzetétől függően - beruházással 1999. december 31-ig egy - jogszabályban előírt nagyságú - közösségi helyiséget létesít az intézmény F osztályán, továbbá folytatja az intézmény felújítását, rekonstrukcióját. 

Az intézményvezető által, 1999. január 14-i keltezéssel kidolgozott intézkedési terv alapján
- a zsúfoltság csökkentése érdekében felvételi tilalom lépett életbe,
- 23 felnőtt gondozott 1999. évi áthelyezéséről negyedéves ütemterv készült, amelynek végrehajtása - az optimális 250 fő gondozotti létszám eléréséig - folyamatosan történik,
- 1999. március 31-ig befejeződött a fiatalkorú és felnőtt korú gondozottak elkülönített ellátása,
- 1998. október 12-től a 14 éven aluli gondozottak részére a főétkezésen kívül biztosítják a napi kétszeri (tízórai, uzsonna ) kiegészítő étkezést,
- 1998. november 1-óta szervezett formában működik az intézetben a 20 fős mentálhigiénés csoport,
- 1998. október 31-ig átvezették a gondozottak általános orvosi, szakorvosi ellátását az Egészségügyi Gyermekotthon Törzskartonról az egészségügyi személyi lapra,
- 1999. január 1-től a jogszabályoknak megfelelő módon tartják nyilván és biztosítják a gondozottak részére előírt költőpénzt.

A rendelkezésünkre álló információk szerint a megyei önkormányzati hivatal csak az általa végzett vizsgálat pénzkezelést érintő megállapításai végrehajtásának utóvizsgálatát végezte el, az otthon szakmai tevékenységének utóvizsgálata elmaradt. 

Az intézmény általános jellemzői

A Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat "Napra-forgó" Szakosított Otthonának fenntartója a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat. Az intézmény alapító okirata szerint az otthon alaptevékenysége, hogy feladatkörében - a módósított alapító okirat szerint 250 fő engedélyezett férőhellyel - biztosítsa a súlyos értelmi fogyatékosok és halmozottan fogyatékosságban szenvedők teljes körű ellátását. Az intézetnek a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal 1997. október 10-én kelt határozatában, hivatkozva a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről szóló 161/1996 (XI.7) Kormányrendeletre, 1999. december 31-ig adott ideiglenes működési engedélyt, mert a rendelkezésére álló iratokból megállapította, hogy az intézetben foglalkoztatott szakdolgozók szakképzettségi aránya nem felel meg a 2/1994. (I. 30.) NM számú rendelet 2.§ (4) bekezdés b) pontjában meghatározott 80%-os mértéknek.  

Az intézmény engedélyezett dolgozói álláshelyeinek száma 195 fő. Ebből a gondozottakkal közvetlenül 103 fő foglalkozik, ebből 83 dolgozó szakképzett, vagyis a szakképzettségi szint mára meghaladja a minimálisan előírt 80%-ot. A megyei közigazgatási hivatal által észrevételezett hiányosságot egyrészt a Szociális és Családügyi Minisztériumtól létszámbővítésre kapott támogatásból felvett dolgozókkal (1998-ban 2, 1999-ben 7 személy), másrészt a dolgozók szakmai képzésének támogatásával sikerült kiküszöbölni. Az intézetben az erőfeszítések ellenére sem dolgozik gyógytornász, dietetikus és szociális munkás. 1998. november 1-től szervezett keretek között működik az intézet 20 fős, gyógypedagógus vezette mentálhigénés csoportja. A belgyógyász szakvizsgával rendelkező igazgató 1971. óta vezeti az intézetet.

Az intézet engedélyezett férőhelyeinek száma 1998. novemberéig 300 volt, de tekintettel arra, hogy több vizsgálat is megállapította az otthon túlzsúfoltságát, a fenntartó létszámstopról és ezzel egyidejű létszámleépítésről döntött. A létszámleépítés más megyei fenntartású intézménybe (Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Fogyatékos és Pszichiátriai Betegek Otthona, Kiskunhalas, és a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Szakosított Szociális Otthona, Katymár) történő áthelyezéssel, intézkedési terv alapján, negyedéves ütemezéssel történik.

A fenntartó önkormányzat által 1999-re megállapított intézményi térítési díj 20.700 Ft. A személyi térítési díjak megállapítása a szúrópróbaszerűen megvizsgált határozatok és értesítések alapján szabályosan történt. Az intézet alapvetően a gondozottak után kapott állami normatívából, a gondozásért fizetett térítési díjból, a dolgozók élelmezés térítési díjából,  és pályázaton nyert pénzeszközökből gazdálkodik. Az intézet közreműködésével az otthon egyik lakója által 1994-ben létrehozott Jelenünkért-jövőnkért Alapítvány is segíti az otthon működését. Az alapítványtól fénymásolót kaptak, kisbuszt bérelnek, segítségükkel biztosítanak lehetőséget az otthon lakóinak a Baranya megyei Óbányán történő üdüléshez is. Az alapítvány tulajdonában van a 14 gondozottnak otthont nyújtó foglalkoztatóház is, amely az intézettől nem messze, egy felújított családi házban működik. A foglalkoztatóház az intézettől elkülönülten működik, és önállóan gazdálkodik. Az ott élő 14 gondozottat eredetileg az intézetben ápolták, de átkerülésükkel az intézettel fennálló intézményi jogviszonyuk megszűnt. A foglalkoztatóház létrehozásának alapkoncepciója egyrészt az intézeti zsúfoltság csökkentése, másrészt az volt, hogy a jobb szellemi állapotú gondozottaknak önállóbb életet biztosítsanak.

Az intézményi jogviszony keletkezése

Az intézmény ellátási területe Bács-Kiskun megyére terjed ki. Az intézménybe a gondozottak a lakóhelyük szerint illetékes települési önkormányzat képviselő-testületének - a gondozott állapotától függő - határozott vagy határozatlan idejű - beutaló határozatával érkeznek. A vizsgálat idején az otthonban 274 személyt ápoltak. Ebből 153 férfi és 121 nő volt. Életkor szerinti megoszlásuk: 7-14 év közötti 48, 14-18 év közötti: 26, 18 év felett 200. Fogyatékosság szerinti megoszlásuk: 1 enyhe fokban értelmi-, súlyos mozgásfogyatékos, 131 középsúlyos értelmi fogyatékos és 142 súlyos értelmi fogyatékos. Mozgásképesség szerint 38 fekvő gondozott, 29 kerekesszékkel közlekedő, 21 segítséggel járni tudó, és 186 segítség nélkül járni képes. Látás-és hallásfogyatékosságuk szerint: 14 vak gondozott, 38 csökkentlátó, 222 látó, 8 siket, 19 nagyothalló, 257 halló. A gondozottak önkiszolgálási szintje: 197 önállóan étkezik, 77  etetésre szorul. A gondozottak közül 93 állandó pelenkás, 52 éjszakára kap pelenkát. Az otthon a jogszabályoknak megfelelő előgondozást nem végez. A vizsgálat megállapítása szerint a jogszabályban rögzített előgondozási kötelezettség elmulasztása a gondozottak szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben idéz elő visszásságot.

Az ellátás tárgyi feltételei

A vizsgált intézmény Gara községben található. Az otthon 1958. óta működik, régebben egészségügyi gyermekotthonként, jelenleg fogyatékosokat ápoló-gondozó otthonként. Az otthon fákkal és virágokkal parkosított kertjében találhatók az intézethez tartozó épületek. Az otthon területe bekerített, állandó portaszolgálat működik. Az intézet épületeinek egy része eredetileg határőr laktanyaépület volt, más részük az 1980-as években épült. Az új épületnél figyelembe vették a különleges igényeket, az akadálymentes közlekedés feltételeit biztosították. Az otthonban a fűtést és a folyamatos melegvíz-szolgáltatást az intézet saját kazánjaival oldják meg.

Az intézmény gondozási része 7 - B,C,D,F,G,I - osztályra tagolódik, a hetedik részleg az új lakóépület tetőtéri részlege. A gondozottakat nemük és életkoruk szerint különítik el, a fogyatékosság szintje nem számít elkülönítési szempontnak. Az intézet volt laktanyépületből átalakított, régi, "U" alakú épülete foglalja magában a "G", az "F", és az "I" osztályt. Az épület körülölelte kertben csúszda, hinta, homokozó, padok és kerti székek találhatók. Az épület teljesen leromlott állapotban van, falai vizesek, a mennyezet több helyen beázott, a falak repedezettek, az ajtó-és ablaktokok megvetemedtek. A vizsgálat idején - az erős kereszthuzat ellenére - a folyosókon és a szobákban is érezhető vizelet-szag volt. 

Bács-Kiskun Megyei Közgyűlés 1/1999 (III.3) Kgy. számú rendelete 2/3.számú mellékletében a megyei önkormányzat 1999. évi beruházásai között 20 M Ft-ot különített el az intézmény legszükségesebb javítási feladatainak elvégzésére, de a vizsgálat folyamatban lévő felújításra utaló jeleket a helyszínen nem tapasztalt. A "G" osztály öt, 5-13 fős  lakószobájában 46 gondozott lakik. A szobák összes alapterülete 317 m2. Az "F" osztályon hat 2-11 fős lakószobájában, 47-en élnek. A szobák összes alapterülete 257 m2. Az "I" osztály hét, 3-10 fős lakószobájában 41 gondozottat helyeztek el. A szobák össz-alapterülete 231 m2. Ebben az épületrészben helyezték el az otthon felszerelt fogorvosi rendelőjét is.

A gondozottak lakókörnyezete sivár, személyes tárgyakat a vizsgálat szinte sehol sem tapasztalt. A falak szegényes díszítését néhány rajz, öntapadós matricák, naptárak alkotják. A szobák berendezését egymásnak tolt kórházi, ritkábban fából készült emeletes ágyak, illetve heverők, rossz állapotban levő beépített szekrények, asztalok és székek alkotják. Függöny van az ablakokon, de a csupasz kőpadlót csak egy-két helyen fedi szőnyeg. A fenntartói ellenőrzések nyomán készült intézkedési terv részleges végrehajtásának eredményeként minden gondozottnak saját fésűje, fogkeféje és törölközője van. 

A "G", "F", és "I" osztályok 11 fürdőszobájában összesen 12 fürdőkád, 8 zuhanyozó, 8 mosdókagyló és 16 WC található. Az összes mellékhelyiség sürgős felújításra szorul. A WC kagylókon nincs sem ülőke, sem takarólap. A WC fülkék nincsenek egymástól elválasztva, azokat függöny sem takarja. A "G" osztály lakószobáiban ”bilipadokat” helyeztek el. A vizsgálat megállapítása szerint a WC kagylók egymástól való elválasztása  hiányából fakadóan az intimitás elemi feltételei hiányoznak, és ez az otthon lakóinak emberi méltóságához fűződő alkotmányos jogával összefüggő visszásságot okoz. A fedetlen, ülőke nélküli WC kagylók a fokozott balesetveszély, a lakószobákban elhelyezett "bilipadok" a közvetlen fertőzésveszély miatt okoznak a gondozottak egészséges környezethez fűződő alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot.

Az otthon új épülete ad helyet az otthon "B", "C", és "D" pavilonjának. A pavilonokat egymással folyosók kötik össze. A "B" osztály öt, 2-10 fős, 227 m2. össz-alapterületű, a "C" osztály négy, 2-13 fős, 207 m2 össz-alapterületű, valamint a "D" osztály négy, 2-13 fős, 188 m2 össz-alapterületű szobáiban osztályonként 40 gondozottat helyeztek el. A gondozottak lakókörnyezete, szobáinak berendezése megegyezik a "G", az "F", és az "I" pavilonokban tapasztaltakkal.

A személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 2/1994. (I. 30.) NM rendelet szerint az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba jut. A lakószobában négynél több személy elhelyezésére csak indokolt esetben van lehetőség. A jogszabály ezen előírásainak a rendelet hatálybalépésekor már működő intézménynek azonban nem kell megfelelnie. Ennek ellenére a vizsgálat megállapította, hogy az otthon mindkét lakóépületének szobái - a "G" osztály kivételével - jelenleg túlzsúfoltak. A zsúfoltságot a már említett felvételi zárlattal és áthelyezésekkel kívánják feloldani.

A "B", "C", és "D" osztályok 9 fürdőszobájában összesen 9 fürdőkád, 6 zuhanyozó, 15 mosdókagyló és 15 WC található. A mellékhelyiségeket a lakószobákat összekötő köztes helyiségben alakították ki. Állapotuk ugyanolyan, mint a régi épületben, valamennyi sürgős felújításra szorul. A WC kagylókon itt sincs sem ülőke, sem takarólap. A WC fülkéknek nincs ajtaja, azokat csak oldalról osztja meg válaszfal. A vizsgálat megállapítása szerint a WC ajtók hiányából fakadóan az intimitás elemi feltételei hiányoznak, és ez az otthon lakóinak emberi méltósághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggő visszásságot okoz. A fedetlen, ülőke nélküli WC kagylók a fokozott balesetveszély miatt okoznak a gondozottak egészséges környezethez fűződő alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot.

Az új épület földszintjén alakították ki a gondozottak foglalkoztatását, képzését, oktatását szolgáló - összesen hat - helyiséget, a kétágyas egészségügyi elkülönítőt, az otthon gyógytorna-foglalkozásokra kialakított tornatermét, valamint az intézmény jól felszerelt, szeparált vizsgálóval és laboratóriummal is ellátott orvosi rendelőjét.

Az eddig tapasztaltak után éles kontrasztot jelent az új épület tetőterében öt éve kialakított gondozási egység, amely igényes szakmai-környezeti körülményeivel mindenben megfelel a modern gondozási követelményeknek. Az itt kialakított 6 lakószobában, 20 gondozottat helyeztek el. A lakók nevét és fényképét kitették szobabejáratok mellé. Az egy főre jutó lakóterület 6,3 m2. A szobákat fenyőbútorokkal ízlésesen, szépen rendezték be. A szobák berendezését hideg-melegvizes mosdók, szőnyegek, heverők, íróasztalok, székek, fotelek komódok, tükrök alkotják. A falakat képek, a lakók rajzai díszítik. A falipolcokon a sok zöld növény mellett a gondozottak személyes tárgyai, játékai sorakoznak. Szobáikat a gondozottak maguk takarítják. A tetőtéri kiskonyhás étkezőben főzésre-melegítésre is van lehetőség. Az itt kialakított két fürdőszobában összesen 3 fürdőkád, 2 zuhanyozó, 11 mosdókagyló és 5 WC található. Az intézet szerette volna bővíteni ezt a részt, de megyei támogatás hiányában nem tudják megoldani az épület padlástere másik részének beépítését. 

Közösségi együttlétre alkalmas helyiség kevés van az otthonban. Az "F", "G" és "I" osztályon a közösségi helység szerepét a lakószobán belül elhelyezett asztalok és székek töltik be. A "B", "C", "D" osztályokon kialakították ezeket a helyiségeket, de nagyságuk alatta marad az előírásoknak. A tetőtérben két közösségi együttlétre szolgáló helyiséget alakítottak ki. A 2/1994. (I. 30.) NM rendelet szerint az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben gondozási egységenként legalább harminc négyzetméter alapterületű közösségi együttlétre szolgáló helyiség jut. A jogszabály ezen előírásainak a rendelet hatálybalépésekor már működő intézménynek azonban ebben az esetben sem kell megfelelnie. Az előírásoknak megfelelő közösségi helyiség kialakítását az általa elrendelt szakmai vizsgálat megállapításainak eredményeként - anyagi lehetőségeinek függvényében - az intézet fenntartója biztosítani kívánja.

Az otthon által biztosított ellátás

Az intézet 600 adagos, saját főzőkonyhája napi háromszori főétkezést biztosít az otthon lakóinak és alkalmazottainak. A három főétkezés közül az ebéd és hetente több alkalommal a vacsora is meleg étel. A normál étrenden kívül pépes, kímélő és az orvossal történő előzetes egyeztetés alapján diétás étrend kialakítására van lehetőség. A fenntartói vizsgálatot követően a 14 éven aluli gondozottaknak a 3 főétkezésen kívül napi kétszeri kiegészítő étkezést - tízórai, uzsonna - biztosítanak. Az otthon lakóinak túlnyomó többsége a szobájában, a többiek az ebédlőben étkeznek.

Az alapvető gyógyászati segédeszközöket, a szükséges gyógyszereket, valamint az inkontinencia betéteket a fenntartó vizsgálat elmarasztaló megállapításait követően az otthon biztosítja. A mellékhelyiségekben használt higiénés cikkeket, a tisztálkodáshoz használatos szereket és eszközöket az osztályos nővérek vételezik.

A gondozottak vegyesen használják a saját, illetve az intézeti ruhákat. Az ágyneműt és intézeti textíliát az intézet biztosítani tudja a gondozottak számára, azonban az előírt mennyiségű fehérnemű, hálóruha, az évszaknak megfelelő felsőruházat nem áll rendelkezésükre. Saját ruhát a gyámi betét, illetve a költőpénz terhére vásárolnak a gondozottaknak. A jogszabályban előírt, ruházati cikkekkel való ellátásban tapasztalt hiányosság a gondozottak szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben okoz visszásságot. 

Az otthonnak nincs saját mosodája, a mosást az intézet szerződéssel a CENTRÁL Kft-vel végezteti. A mosoda Kalocsán működik, ahová hetente háromszor szállítanak szennyes ruhát. A szállítások alkalmával hozzák vissza fóliázva a tiszta ruhát is. Az intézet három háztartási mosógépében csak az érzékenyebb textíliák, ruhák tisztítását végzik el.

Tekintettel arra, hogy a folyamatos pályáztatás ellenére az intézeti orvos státusza évek óta betöltetlen, az otthonban szükséges belgyógyászati-orvosi teendőket az otthon igazgatója, - vezetői tennivalói ellátása mellett - megbízás alapján végzi. Az intézmény gyermek-szakorvost vagy gyermek-pszichiátert az előírt időtartamban nem alkalmaz.A kapott tájékoztatás szerint felnőtt és gyermekpszichiáter és neurológus, gyermekszakorvos heti négy órában, fogorvos, fül-orr-gégész szakorvos heti egy órában, ortopéd szakorvos kéthetente két órában rendel az intézetben. Az ezen felül szükséges szakorvosi ellátás és kórházi kezelés Baján történik, ide a gondozottakat az intézet kisbuszával szállítják. A vizsgálat megállapítása szerint a minimálisan előírt orvosi jelenlét intézményben tapasztalt hiánya a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint a szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben okoz visszásságot.

A fenntartói vizsgálat feltárta hiányosságok és szabálytalanságok megszüntetésére, az intézetvezető által kidolgozott intézkedési terv rendelkezésünkre bocsátott példánya szerint 1998. október 31-ig átvezették a gondozottak általános orvosi, szakorvosi ellátását az Egészségügyi Gyermekotthon Törzskartonról az egészségügyi személyi lapra, amelynek folyamatos vezetését 1999. január 1-től végzik. Ennek ellenére a szúrópróbaszerű vizsgálat megállapította, hogy a törzskartonokon csak a személyi adatok szerepelnek. Az egészségügyi kartonok szokványosak, a kórlefolyás betétlapokon rögzített. Miután a szakorvosok füzeteiből követhető kezelések nincsenek személyre szólóan egyesítve, ezért a gondozottak kórtörténete nem követhető nyomon.

Az orvosi rendelőben számozott, hitelesített füzetet vezet a gyermekszakorvos. Vizitfüzetben tartják nyilván az intézetvezető-főorvos utasításait. Ezen kívül valamennyi szakorvos külön vizitfüzetet vezet. Az eseménynapló az egyes osztályok átadófüzeteinek összegzését tartalmazza. 

A intézet az alkalmazott korlátozó intézkedésekről hitelesített füzetet vezet. A 11-7/1998. sz. igazgatói utasítás rendelkezik a korlátozó intézkedések alkalmazásának szabályairól. Az igazgatói utasítás értelmében a gondozott személyes szabadsága - ellátása során kizárólag sürgős szükség esetén, továbbá a gondozott, vagy mások élete, egészsége, testi épsége védelmében korlátozható és csak addig tarthat, amíg az elrendelés oka fennáll. A korlátozás nem lehet büntető jellegű. A korlátozó módszerek alkalmazását a kezelőorvos írásban rendeli el, megjelölve azok indítékát és időtartamát. Kivételesen indokolt esetben - a készenlét és ügyelet ideje alatt, ideiglenesen a szolgálatban levő osztályvezető főnővér  - jogosult írásban elrendelni a korlátozást, amelyről a kezelőorvost haladéktalanul értesíteni köteles, akinek azt 16 órán belül írásban jóvá kell hagyni. Ennek hiányában a korlátozást meg kell szüntetni. Az alkalmazott korlátozó módszerek a füzet alapján a következők: ágyban kéz- és lábrögzítés, tolókocsihoz rögzítés derékban, karok kislepedőben való rögzítése, rácsoságyban alvás és székhez rögzítés pelenkával. 

A már többször hivatkozott fenntartói vizsgálat feltárta szabálytalanságok megszüntetésének eredményeként a gondozottak részére az előírt költőpénz összegét biztosították, a költőpénz kezelése, felhasználása zárt rendszerben, számítógépes feldolgozással történik. A gondozott saját tulajdonát képező értéktárgyairól az intézet személyre szóló nyilvántartást vezet. A nyilvántartást az osztályos vezető gondozónő által megbízott személy kezeli.

A gondozottak - egyetlen kivételtől eltekintve - valamennyien gondnokság alatt állnak. A gondnokok hozzátartozók vagy hivatásos gondnokok. Ideiglenes gondnokság alá azokat a gondozottakat helyezik, akik 18. életévüket betöltötték, de az ideiglenesség csak arra az időre vonatkozik, amíg a gondnokság alá helyezést elrendelő bírósági ítélet meg nem születik. A gondnokság alá helyezés érdekében az intézet haladéktalanul jelez az önkormányzatnak, ha az általa beutalt gondozott gondnokság alá helyezése szükséges. A gondozottak aktáinak szúrópróbaszerű ellenőrzése során azt tapasztaltuk, hogy a gondnokság alá helyezést elrendelő bírósági ítélet, valamint az egyéb gondnoksággal kapcsolatos közokiratokat az iratok között szerepeltetik.

Gondozás, bánásmód, magatartási szabályok

A testi gondozás részeként a fekvő gondozottakat reggel és este szappannal és melegvízzel megmosdatják. A fennjárók naponta zuhanyozhatnak, hetente hajat mosnak, a nővérek rendszeresen ellenőrzik a körmök, a bőr illetve a lábak állapotát. A borotválást a nővérek végzik az osztályon. Az intézet fodrásza a vizsgálat időpontjában szülési szabadságon volt, ezért a gondozottak hajvágását a nővérek végezték.

Az intézet vezetője arról adott tájékoztatást, hogy a gondozottak szándékos fegyelemsértése esetén az osztályontartáson kívül nem alkalmaznak büntetést. A jutalmazás formái a szeretet és a simogatás. 

Az intézmény 1999. február 22-én kelt, és a fenntartó önkormányzat által 1999. március 25-én jóváhagyott házirendjét mindenki által hozzáférhetően az otthon várószobájában, jól látható helyen függesztették ki. Az alapdokumentumból hiányoznak az alábbi, jogszabályban előírt szabályozási követelmények:
- a ruházattal, textíliával való ellátás, tisztítás, javítás rendje
- tisztálkodási szerekkel és egyéb szükségleti cikkekkel való ellátás rendje.

Az egyes tárgykörök szabályozásának hiánya a szociális biztonsághoz való alkotmányos joggal, valamint a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben jelent visszásságot.

A házirend 17. pontjának 2. bekezdése szerint az intézet vezetőjéhez intézett panaszt írásban kell benyújtani, az 5. bekezdés arról rendelkezik, hogy a gondozottakat érintő (...) panaszt az intézeti vezető főnővérnek kell bejelenteni.Az 1993. évi III. törvény 98. § (1) bekezdése szerint a jogosult és hozzátartozója, valamint a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet a házirendben foglaltak szerint panasszal élhet az intézmény vezetőjénél vagy az érdekképviseleti fórumnál. A vizsgálat megállapítása szerint, egyrészt a panasztétel lehetőségének írásbeliséghez kötött korlátozása, másrészt a gondozottakat érintő panaszoknak az intézeti vezető főnővérhez irányítása visszásságot okoz a gondozottak és hozzátartozóik panaszhoz való jogával összefüggésben.

A vizsgálat szerint indokolt a házirend kiegészítése az 1993. évi III. törvény 98. § (3) bekezdésének azon előírásával, amely szerint az (1) bekezdésben meghatározott személyek és szervek panaszukkal az intézmény fenntartójához fordulhatnak, ha a panasz kivizsgálására jogosult
a) határidőben nem intézkedik,
b) intézkedésével nem értenek egyet.

A házirend 22. pontja szerint a gondozottakat a közvetlen hozzátartozó rokonok, illetve törvényes képviselő látogathatja. A 2. bekezdés értelmében az intézet megtekintésére, a gondozottak látogatására - kívülálló, idegen személyek esetében - az igazgató főorvos vagy az általa megbízott személy előzetes hozzájárulása alapján kerülhet sor az engedélyezett időben és meghatározott céllal. Az Alkotmánybíróság működése során többször foglalkozott már a diszkrimináció tilalma kérdéskörével. Ennek során - egyebek mellett - megállapította:"hogy a megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni." (...). "Az a kérdés, hogy a megkülönböztetés az alkotmányos határok között maradt-e, csakis a mindenkori szabályozás tárgyi és alanyi összefüggésében vizsgálható (...). Az egyenlőségnek az adott tényállás lényeges elemére nézve kell fennállnia. Ha azonban adott szabályozási koncepción belül eltérő szabályozás vonatkozik valamely csoportra, ez a megkülönböztetés tilalmába ütközik, kivéve ha az eltérésnek kellő súlyú alkotmányos indoka van."

"Az alapjognak nem minősülő egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti hátrányos megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben áll valamely alapjoggal, végső soron az emberi méltóság általános személyiségi jogával és a megkülönböztetésnek, illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérleglés szerint ésszerű indoka, vagyis önkényes." (35/1994. (VI.24) AB. hat) ABH 1994, 200.

A vizsgálat megállapítása szerint a látogatás jogának a gondozott rokoni köre, illetve törvényes képviselője személyén kívüli korlátozása, és előzetes hozzájáruláshoz kötése, az önkényességet kizáró garanciális jelentőségű szabályozás hiányában visszásságot idéz elő a diszkrimináció tilalmának alkotmányos elvével, valamint az érintettek emberi méltósághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggésben. 

Az e kérdés kapcsán is felmerülő civil kontroll szerepének jelentőségével a jelentés IV. összefoglaló részében részletesen kívánok foglalkozni.

Az otthon számos szabadidős foglalkozást szervez. A szabadidős programokról az intézet éves munkatervet készít. Az intézetben ének- és zenekar működik, az otthon részt vesz az országos rendezvényeken, osztályonként havonta ünneplik meg a gondozottak születés- és névnapját. Az intézetben élő 10 tanköteles gondozottat az otthonban készítik fel a Kecskeméti Foglalkoztató Iskolában történő vizsgáztatásra. Az 55 képzési kötelezett személy heti 5 órás foglalkozását a Bajai Speciális Általános Iskola szakembereinek közreműködésével végzik. A 16 éven felüli gondozottak részére gazdasszony szakkört, bábszakkört, irodalmi szakkört, művészeti szakkört szerveztek. Az intézetben 50 személy munkaviszonyban történő foglalkoztatásáról gondoskodnak. A foglalkoztatás a budapesti LUXIN Kft.-vel kötött szerződés alapján történik és magába foglalja a kosárfonást, a szőnyegszövést, a takarítást, az ápolási-gondozási munkát. Munkaterápiás jutalmat az intézetben nem fizetnek.

A hivatalos látogatási idő havonta egyszer, minden hónap első szombatján 10-12 és 14-16 óráig tart. A házirend rendelkezik a rendkívüli látogatásról is, amely szerint a látogatásra jogosultak minden nap 10-12 és 14-16 óra között látogathatják hozzátartozóikat. A hozzátartozókkal való kapcsolattartásban a nővérek segítenek a gondozottaknak, az otthon központi lakóépületében felszerelt érmés telefont a gondozottak gondozói segítséggel tudják használni. A gondozottak eltávozása az intézetből - egészségi állapotukra tekintettel - csak felügyelettel történhet.

Érdekképviselet

Az otthon érdekképviseleti fóruma működésének részletes szabályait a házirend tartalmazza. Az érdekképviseleti fórum 7 főből áll, a testületet 2 gondozott, 2 hozzátartozó, 2 intézeti dolgozó és a fenntartó önkormányzat képviselője alkotja. Üléseit félévente, illetve szükség szerint hívják össze. Az ülésekről készült jegyzőkönyvek szerint a fenntartó önkormányzat képviselője a fórum ülésein részt vesz. Az érdekképviseleti fórum napirendjein - kihasználva a fenntartói jelenlétet - általában nem magatartási problémák, hanem az intézeti ellátás kérdései szerepelnek. Ennek tudható be, hogy a lakók panaszaikkal inkább az intézet vezetőjéhez és a gondozókhoz fordulnak. Ritkán fordul elő, hogy valaki írásban nyújtja be panaszát, a kapott tájékoztatás szerint azonban ebben az esetben írásban kap választ. 
Ajánlások-Kezdeményezések

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat által fenntartott Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat "Napra-forgó" Szakosított Otthona működésével összefüggésben megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzatnak ajánlást teszek. Felkérem, hogy gondoskodjon
- az egészségügyi feladatok ellátásához minimálisan szükséges orvosi jelenlét biztosításáról,
- a jogszabályban előírt mennyiségű fehérneműről, hálóruháról, felsőruházatról és cipőről,
- az intézet mellékhelyiségeinek átalakításáról, felújításáról és balesetmentes használatának biztosításáról,

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben az intézet működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében az otthon igazgatóját kérem, hogy gondoskodjon
- a jogszabály előírásainak megfelelő előgondozásról,
- hiányzó WC ajtók, térelválasztó függönyök felszereléséről, 
- a lakószobákban elhelyezett bilipadok haladéktalan eltávolításáról,
- a hatályos jogszabályi előírásoknak maradéktalanul megfelelő házirendről és annak jól látható helyeken történő kifüggesztéséről.

IV. Összefoglaló

I. A fogyatékosokat ápoló-gondozó otthonokban élő személyek emberi és állampolgári jogai érvényesülése tárgykörében, OBH 600-4/1996. és OBH 600-19/1996. számon 1996-ban átfogó vizsgálatot folytattam. Jelen vizsgálatom jó alkalom arra, hogy a korábbi vizsgálatot lezáró jelentésben (a továbbiakban: alapjelentés) a népjóléti miniszterhez (ma: a feladatmegosztás szerint egészségügyi illetve szociális és családügyi miniszter), a művelődési és közoktatási miniszterhez (ma: oktatási miniszter), továbbá a civil szervezetekhez intézett akkori ajánlásaim sorsát és eredményességét is áttekintsem. 

A népjóléti miniszternél kezdeményeztem:

1. A 49/1990. (IX. 15.) kormányrendelet 5. § i) pontjában biztosított feladatkörében alakítsa ki a fogyatékosok szakmai felülvizsgálatának rendszerét, ezen belül határozza meg különösen azt, hogy a fogyatékos gyermekeket milyen időközönként és milyen orvosi (gyermekpszichiátriai), illetve gyógypedagógiai vizsgáló módszerekkel kell felülvizsgálni. Írja elő - megfelelő határidő megállapításával -, hogy a szakmai felülvizsgálatot a jelenleg fogyatékos otthonban gondozottak esetén is végezzék el. 

2. Tegyen javaslatot a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről szóló 161/1996. (XI.7.) kormányrendelet módosítására akként, hogy a rendelet hatálya terjedjen ki a közoktatási intézményeknek nem minősülő bentlakásos gyermekintézményekre is;

3. A szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvénynek a civil kontrollt lehetővé tevő tervezett módosítása értelmében - annak elfogadását követően -, dolgozza ki a civil kontroll működésének szabályait, rendszerét.

4. A művelődési és közoktatási miniszternél kezdeményeztem, hogy a népjóléti miniszterrel egyetértésben dolgozza ki a közoktatási törvény hatálya alá nem tartozó bentlakásos gyermekintézményekben megvalósítandó gyógypedagógiai fejlesztő, szintentartó szakmai munka módszerét és szabályait.

A népjóléti miniszterrel folytatott szakmai párbeszéd

1. A miniszter 1997. február 17-én kelt levelében az ajánlást elfogadta. Egyetértett azzal, hogy a szociális intézményekben élő fogyatékos személyek állapotának szakmai felülvizsgálati rendszere nem kellően szabályozott. Álláspontja szerint ez a kérdéskör körültekintő, több szakterületre kiterjedő, összehangolt munkálatokat igényel. A miniszter ígértet tett arra, hogy egy szakértőkből álló munkacsoportot hoz létre azzal a feladattal, hogy dolgozza ki a szabályozás tartalmi követelményeit, különös tekintettel arra, hogy a gyermekkorúak esetében a fogyatékosság megállapítására vonatkozó diagnózis kontrollja biztosítható legyen, továbbá arra, hogy jelenleg szociális intézményben élő 16 éven aluliak állapotának felülvizsgálatára meghatározott időn belül és szakmailag megfelelő módon sor kerüljön, valamint arra, hogy a szociális intézményekben a fogyatékosok képességfejlesztéséről dokumentálható és ellenőrizhető módon személyre szólóan gondoskodjanak. Az ajánlásra adott miniszteri miniszteri választ elfogadtam. A szociális törvényt módosító 1999. évi LXXIII. törvény ajánlásom alapján született új rendelkezései részben kiegészítő, részben pontosító jellegűek voltak. A kiegészítő rendelkezések ma már egyértelművé teszik, hogy ha a rendszeres szociális segélyben részesülő aktív korú nem foglalkoztatott személy számára együttműködési kötelezettség keretében közcélú munkajellegű tevékenységben való részvételt határoznak meg, akkor ezért a tevékenységért díjazás jár. Az együttműködés tartalmáról a kijelölt családsegítő szolgálatnak (vagy szociális intézménynek) és a segélyben részesülő személynek minden esetben írásban kell megállapodniuk.

Az alapjelentés egyik legfontosabb megállapítása az volt, hogy a fogyatékos személyek állapotának felülvizsgálatáról nem gondoskodtak, sokszor az intézményi elhelyezést követően állapotromlás következett be. Ezért lényeges a folyamatos ellenőrzés, illetve az intézményekben folyó szakmai munka kontrollja. Ennek megvalósítása több lépcsőben történik. Mára a kiskorúak tekintetében a közoktatási törvény, valamint végrehajtási rendelete részletesen szabályozza a felülvizsgálat eseteit. A fogyatékos személyeket ellátó rehabilitációs intézmények esetében az Szt. 112.§ (2) bekezdése rendelkezik a felülvizsgálati kötelezettségről. A törvény megteremti az ápoló-gondozó otthonban ellátott személyek felülvizsgálatának kötelezettségét. A kiskorúak esetében az oktatási ágazattal összhangban, míg a felnőtt korúak esetében a rehabilitációs intézményekben felülvizsgálatot végző bizottság hatáskörét kiterjesztve valósul meg a törvényi követelmény. A felnőtt korú személyek esetében az ötévenkénti, kiskorúak esetében évenkénti felülvizsgálati kötelezettséget ír elő. A felnőtt korúak felülvizsgálatát a törvény hatálybalépését követő két éven belül el kell végezni. 

2. Az ajánlással kapcsolatban kialakított miniszteri álláspont szerint a közoktatási intézménynek nem minősülő gyermekintézmények működési engedélyezésére vonatkozó jogszabályi előírás hiánya nem érinttette a fogyatékos gyermekek jogait. A miniszter ugyanakkor egyetértett azzal, hogy ezen intézmények működési engedélyezését is szabályozni kell. Válaszában kitért arra is, hogy álláspontja szerint a bentlakásos gyermekintézmények állami nevelt, illetve intézeti nevelt egészséges gyermekek elhelyezését biztosítják. Az állami nevelt fogyatékos gyermek elhelyezésére a fogyatékosok ápoló-gondozó otthona szolgál, amely intézmény a gyermekek nevelését és gondozását a gyermek jogi státuszától függetlenül biztosítja.

A válasz ismeretében 1997. március 12-én  levelemben a miniszternek tett ajánlást változatlanul fenntartottam, mert nem értettem egyet azzal, hogy a bentlakásos gyermekintézmények alatt kizárólag az állami nevelt és intézeti nevelt egészséges gyermekek elhelyezésére szolgáló otthonokat kell-e érteni, és ez a kérdés a fogyatékos otthonban gondozott gyermekeket nem érinti. A jogi szabályozás ebben a kérdésben - mint azt az alapjelentés is tartalmazta - nem volt egyértelmű. Az alapjelentést megelőző vizsgálat két korábban speciális jogi helyzetben lévő intézményre, ún. egészségügyi gyermekotthonra is kiterjedt. Ezeknek az otthonoknak a  működési szabályait megállapító kormány- és miniszteri rendeleteket 1994. január 1-jével helyezték hatályon kívül. Ekkor már hatályban volt a szociális ellátást - és ezen belül a szakosított szociális ellátást - szabályozó 1993. évi III. törvény. A szociális törvény lehetővé tette ugyan, hogy fogyatékos otthonokban kiskorúakat is elhelyezzenek, mindez azonban akkor még nem érintette az egészségügyi gyermekotthonokat, hiszen - rövid ideig - rájuk speciális szabályok vonatkoztak. A külön szabályozás hatályon kívül helyezésével a gyermekotthonok által ellátott feladat nem változott. Az alapvizsgálat során azt tapasztaltuk, hogy az otthonokba beutaltak köre, sőt esetenként még csak az intézmény neve sem változott. A jogalkalmazás szempontjából nem volt egyértelmű, hogy az egészségügyi gyermekotthoni elnevezést viselő és ugyanazt a feladatot ellátó szociális intézmény fogyatékosokat ápoló-gondozó otthon-e, vagy bentlakásos gyermekintézmény, amely szakosított szociális ellátást nyújt. Emiatt is aggályos volt a 161/1996. (XI.27.) Kormányrendelet 2. §-ában a hatály megállapítása. Álláspontom szerint az a szabályozás, ami a gyakorlatban többféle értelmezésre adott lehetőséget, az Alkotmány 2. §-ában deklarált jogállamiság és az ahhoz fűződő jogbiztonság elvével összefüggésben alkotmányos visszásságot jelentett. Mindezekre is tekintettel változatlan formában tartottam fenn az ajánlásomat. Az időközben megjelent, a gyermekek védelméről szóló 1997. évi XXI. törvény, valamint a végrehajtását szolgáló gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodást nyújtó intézmények működésének engedélyezéséről szóló 281/1997 (XII.23.) Korm. rendelet a vitatott kérdést megfelelően rendezte. 

3. A civil kontrollra vonatkozó ajánlásomat a miniszter nem fogadta el. Megítélése szerint nem igényel jogi szabályozást a civil kontroll működésének, illetve rendszerének meghatározása. A civil kontroll működésének tételes meghatározása ugyanis nem segítené e szervek tevékenységét, tekintettel arra, hogy a jogi keretek egyben korlátozást is jelentenének ezen szervezetek működésében.

A válasz ismeretében a civil kontroll működésének miniszteri rendeleti szintű szabályozására vonatkozó ajánlásomat 1997. március 12-én kelt levelemben változatlan formában tartottam fenn. Többszöri egyeztetés után a miniszter, általam 1998. június 19-én kézhez kapott levelében ismét megerősítette, hogy a civil kontroll jogi szabályozásával kapcsolatban képviselt álláspontja változatlan. A szakmailag alátámasztott érvek alapján a miniszteri választ végül is elfogadtam.

A művelődési és közoktatási miniszterrel folytatott szakmai párbeszéd

4. A miniszter a hozzá intézett ajánlást nem fogadta el. 1997. február 20-án kelt levelében kifejtett álláspontja szerint nincs szükség arra, hogy kidolgozzák a bentlakásos gyermekintézményekben megvalósítandó gyógypedagógiai fejlesztő, szintentartó szakmai munka módszereit és szabályait. Megítélése szerint a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 30. §. (1) bekezdése egyértelmű útmutatást tartalmaz akkor, amikor kimondja, hogy a testi, az érzékszervi, az értelmi, a beszéd- vagy más fogyatékos gyermeknek, tanulónak joga, hogy különleges gondozás keretében állapotának megfelelő pedagógiai, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai ellátásban részesüljön attól kezdődően, hogy fogyatékosságát megállapították. A különleges gondozás lehet: korai fejlesztés és gondozás, az óvodai nevelés, az iskolai nevelés és oktatás, a fejlesztő felkészítés. Azok a gyermekek, akik nem tudnak óvodába járni, illetőleg tankötelezettségüket nem tudják teljesíteni, 0-5 éves korukig korai fejlesztésben és gondozásban, 5 éves koruktól a tankötelezettség végéig - amely ezeknél a gyermekeknél meghosszabbítható a 18. életévükig - fejlesztő felkészítésben vesznek részt. A korai fejlesztés és gondozás, illetve a fejlesztő felkészítés megvalósítható a fogyatékosok ápoló-gondozó otthonában nyújtott gondozás keretében.

A fejlesztő felkészítésben való részvétel ugyanolyan szülői kötelezettség, mint a tankötelezettség teljesítése. A miniszteri választ 1997. március 17-én kelt levelemben elfogadtam, és a népjóléti miniszter ajánlásomra adott - az előzőekben hivatkozott, 1997. február 17-én kelt - válaszának ismeretében módosítottam ajánlásomat. Felkértem a művelődési és közoktatási minisztert, hogy a népjóléti miniszterrel együtt dolgozzák ki a kiskorú fogyatékosok képzési programját. A miniszter a módosított ajánlást elfogadta és egyben gondoskodott a népjóléti miniszter által felkért munkacsoport tevékenységének segítéséről. Válaszában a miniszter kitért arra is, hogy a fogyatékos gyermekek korai fejlesztését és gondozását, valamint az iskolarendszerben nem oktatható súlyos fogyatékos tanköteles korú gyermekek fejlesztő felkészítését is szabályozó, a képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról szóló 14/1994. (VI.24) MKM rendelet tervezett felülvizsgálatakor, a  rendelet hatálybalépése óta eltelt három év gyakorlati alkalmazása során  szükségesnek mutatkozó korrekciós javaslatokat a tárca megteszi. A hivatkozott rendeletet módosító 3/1998. (IX.9) OM rendelet az általam is szükségesnek tartott tárgykörök (korai fejlesztés és gondozás, fejlesztő felkészítés) szabályozásával eleget tett a módosított ajánlásban foglaltaknak. 

Örömmel üdvözöltem, hogy a Kormány  164/1997. (IX. 30.) Korm. számú rendeletével, a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- és más fogyatékos gyermekek és tanulók személyiségének kibontakoztatása, szellemi és fizikai tehetségük és képességük kifejlesztése, esélyegyenlőségük növelése érdekében létrehozta a Fogyatékos Gyermekek, Tanulók Felzárkóztatásáért Országos Közalapítványt.

Az Országos Fogyatékosügyi Programról

A vizsgálat tárgyával összefüggésben szükségesnek tartom kiemelni, hogy a Kormány 1999. július 8-i ülésén elfogadta az Országos Fogyatékosügyi Programot. A program elkészítése a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény  26. §-ában kapott felhatalmazáson alapul. Szeretném felhívni a figyelmet a program azon pontjaira, amelyek megvalósításának sürgető szükségességét az általam e témakörben folytatott vizsgálatok egyes megállapításai is alátámasztanak.

A program stratégiai céljai körében

- Amennyiben a különböző támogatási formák igénybevétele mellett sem biztosítható a fogyatékos személy saját otthonában történő megfelelő ellátása, úgy törekedni kell arra, hogy nyitott, humanizált és modernizált, külső kapcsolataiban gazdag intézményi elhelyezés mellett kaphassa meg a megfelelő ellátást (OBH 8516/1997).

Az esélyegyenlőség megteremtéséhez szükséges intézkedések és feladatok körében

1. A környezet területén

- Az épített környezet akadálymentesítése, a fogyatékos személyek igényei szerinti átalakítása érdekében meg kell kezdeni az érvényes építési jogszabályok és szabványok áttekintését, és annak felmérését, hogy azok - közhasználatú építmények vonatkozásában - mennyiben teljesülnek (OBH 7957/1997), (OBH 4624/1998). 

A program ezen részében rögzített célkitűzések megvalósulását egy most folyó átfogó vizsgálatban kívánom ellenőrizni.

2. Az egészségügy területén 

- A feladat-ellátáshoz szükséges, megfelelő szakértelemmel rendelkező szakember-ellátottság megteremtése, a képzési rendszer javítása (OBH 594/1999).
- Az egészségügyi intézményekben ellátott fogyatékos személyek állampolgári jogai érvényre juttatásának, illetve a jogérvényesítéshez szükséges feltételek javításának szükségessége (OBH 2454/1998).

3. A szociális szolgáltatások területén

- A bentlakásos intézmények humanizációját és modernizációját el kell végezni. Ennek keretében szükséges az önálló életvitelre (segítséggel) képes fogyatékos személyek ellátását lakóotthoni formában biztosítani, az intézményi gondozásra szorulók ellátási feltételeit javítani, a szolgáltatások színvonalának emelésével (OBH 4511/1998).
- Az ellátás minőségének javítása, az egyénre szabott gondozás feltételeinek megteremtése (OBH 8516/1997).
- Az ellátásban részesülők jogbiztonságának, érdekvédelmének elősegítése.
- A tartós bentlakást biztosító intézmények (ápoló-gondozó és rehabilitációs otthonok) átalakítására vonatkozóan külön programot kell készíteni a megyei önkormányzatok bevonásával, amely programnak ki kell térnie a szükséges átalakításokra (épületek rekonstrukciója), a szolgáltatások feltételeinek javítására és bővítésére, a gondozási módszerek korszerűsítésére. Mindezt a fogyatékos személyek állapotára, igényeire és szükségleteire épülő felülvizsgálat előzze meg (OBH 3609/1998).

4. Az intézményrendszer területén

- A fogyatékos személyekkel kapcsolatba kerülő valamennyi intézménynek a következő elvek szem előtt tartása:
a) az elérhetőség megteremtése, a személyes részvétel biztosítása,
b) személyre szabott ügyintézés, bánásmód és a komplex ügykezelés lehetőség szerinti megoldása,
c) az intézmény tevékenységére, feladatára vonatkozó átláthatóság, eredményesség és ellenőrizhetőség biztosítása,
d) az ellátások racionalizálása, a párhuzamosságok kiszűrése (OBH 4889/1998).

II. A jelen vizsgálat tapasztalatai

Az 1996-os vizsgálat tapasztalatai, a jelentősen megváltozott jogi követelmények, valamint a konkrét panaszok alapján megállapítható, hogy a most vizsgált intézményekben az egészségügyi feladatok ellátásához, az otthonban lakók számához és összetételéhez viszonyított minimálisan szükséges orvosi jelenlétet nem biztosították. A jogszabály megkövetelte, minimálisan szükséges orvosi jelenlét hiánya a gondozottak legmagasabb szintű testi és lelki egészségéhez, valamint szociális biztonságához való alkotmányos jogával összefüggésben okoz visszásságot. 

A megvizsgált három intézmény mindegyikében gondoskodtak ugyanakkor az egészségügyi elkülönítő kialakításáról, egy intézetben tapasztaltuk (Fejér Megyei Rehabilitációs Intézet) az előírt orvosi szoba kialakításának hiányát. Ebben az intézetben az otthon a gondozottaknak előírt gyógyszereket sem téríti. A mulasztások az otthonban élő gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogával összefüggésben okoznak visszásságot. 

A Fejér Megyei Rehabilitációs Intézetben alaposan kifogásolható a büntetésből alkalmazott kimenőmegvonás gyakorlata, mert az a gondozottak szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához fűződő alkotmányos jogával összefüggő visszásságot okoz. 

Az időskorúakat ápoló-gondozó otthonokban élő személyek emberi és állampolgári jogai érvényesülésének helyzetét feltárni szándékozó, 1999. évben született II. számú jelentésemben is rámutattam, hogy az italozást elítélő és háttérbe szorítani kívánó intézeti gyakorlat helyeslése mellett a gondozottak ugyanezen jogát sérti az is, ha az intézet az italos állapot miatt, büntetésből (szakolyi ápoló-gondozó otthon) alkalmazza az otthon elhagyásának tilalmát.

A vizsgálat a szakolyi ápoló-gondozó otthont kivéve valamennyi intézetben megfelelőnek találta a gondozottak költőpénzének és személyes szükségletre elhelyezett pénzének kezelését. 

A házirendek elemzése során a vizsgálat megállapította, hogy azok a Fejér Megyei Rehabilitációs Intézet szabályzatának kivételével nem tartalmazzák teljes körűen a jogszabály által előírt kellékeket, továbbá, hogy azokban a módszertani otthonként is működő Fejér Megyei Rehabilitációs Intézet alapdokumentumát kivéve garanciális jelentőségű hibák fordulnak elő. Ezért - tekintettel arra, hogy a házirend elkészítése olyan komoly jogi szakmai felkészültséget kíván meg, amellyel egy-egy intézmény nem, vagy nem feltétlenül rendelkezik - nem tartom kielégítőnek azt a segítséget, amelyet az otthonok e téren a módszertani feladatokat ellátó intézetektől kaptak. A dokumentumok elemzése során megállapítható, hogy a vizsgált intézmények házirendjei nem vagy csak lassan igazodnak a jogszabályi követelményekhez. Az összhang megteremtése annak ellenére sem sikerült, hogy a 2/1994 (I.30) NM rendelet 101. § (1) bekezdése szerint az intézmények a rendelet hatálybalépését követő hónap első napjától számított három hónapon belül kötelesek voltak házirendjüket felülvizsgálni és annak módosítását a fenntartónál kezdeményezni. A 2/1994 (I.30) NM rendelet szerint a módszertani csoport feladata különösen, hogy (...) megvizsgálja a személyes gondoskodást nyújtó intézmény működését és javaslatot tegyen a működés lehetőség szerinti javítására. A vizsgálat során az intézeti házirendekkel összefüggésben feltárt, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslása érdekében - az intézmények vezetőinek címzett ajánláson túl - szükségesnek tartom, hogy a megyei módszertani otthonok nyújtsanak közvetlen szakmai és módszertani segítséget a szociális intézmények házirendjeinek és egyéb belső szabályzatainak kidolgozásához. Álláspontom szerint így biztosítható a jogbiztonság elvének maradéktalan érvényesülése, valamint az összhang a jogi szabályozás és az intézeti gyakorlat között. 

A 2/1994 (I.30) NM rendelet szerint amennyiben a gondozott intézményi jogviszonya a sikeres rehabilitáció következtében megszűnt, az intézmény a gondozás megszűnésétől számított legalább hat hónapig a rehabilitált személy utógondozását végzi. Az utógondozás körébe tartozik különösen a rehabilitált személy környezetének felkészítése a gondozott befogadására, a lakóhelye szerinti alapellátást végző szociális intézményekkel való kapcsolattartás, munkahelyi beilleszkedésének elősegítése, továbbá családja és a lakóhelye szerinti alapellátást végző intézmények részére történő tanácsadás.

Ugyanezen rendelet az előgondozásról szólva rögzíti, hogy az ápoló otthon a beutaltat előgondozásban részesíti. Az előgondozás részeként az intézmény vezetője által kijelölt személy felveszi a kapcsolatot a beutalttal, valamint - ha a beutalt más személyes gondoskodási formában részesül - a személyes gondoskodást nyújtó szervezet vezetőjével. Az előgondozás során ismerhetők meg a leendő gondozott családi körülményei, életvitele, társas kapcsolatai. Az előgondozás során lehet feltárni, hogy milyen elvárásai vannak az otthonnal kapcsolatban. Az intézet választ kaphat arra, hogy mi a bekerülés oka, akar-e a leendő gondozott valahova rendszeresen eljárni, mit szeretne magával hozni az intézetbe, milyen szobatársakat szeretne, milyen típusú programokat szeret, vannak-e félelmei, élt-e valaha közösségben. Felmérhetik a gondozott önellátási képességét is, azt, hogy tud-e egyedül étkezni, öltözködni, tisztálkodni, járni, felállni, kommunikálni, vagy mindehhez segítséget igényel. Ezen kívül egészségi állapotát, a különböző egészségügyi problémáit is megbeszélhetik az arra illetékessel.

Mindezek okán súlyos mulasztásnak értékelte a vizsgálat, hogy valamennyi intézmény elmulasztotta a kötelező előgondozás, a Fejér Megyei Rehabilitációs Intézet pedig a kötelező utógondozás megszervezését. A vizsgálat megállapítása szerint a jogszabályban rögzített elő-, illetve utógondozási kötelezettség elmulasztása a gondozottak szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben idéz elő visszásságot.

Viszonylag új eleme az 1993. évi III. törvénynek,  hogy a társadalmi szervezetek - több nyugat-európai ország gyakorlatához hasonlóan - lehetőséget kaptak az intézményi jogviszony ellenőrzésére, amelynek eredményeként a bentlakók érdekében eljárhatnak a különböző hatóságoknál   98. § (1) . Ezzel függ össze az 1993. évi III. törvényben foglalt rendelkezés 96. § (1) h.., amely az intézmény kötelezettségévé teszi a beutalt és elhelyezést nyert jogosultak tájékoztatását a jogaikat és érdekeiket képviselő szakmai és társadalmi szervezetekről. 

A jelen vizsgálattal érintett Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat "Napra-forgó" Szakosított Otthonának vezetője és a helyi református lelkész között mai napig fennálló konfliktus tanulságul szolgálhat arra vonatkozóan, hogy mennyire fontos kérdés a szervezett formában gyakorolt társadalmi ellenőrzés. A vizsgált intézményben eleinte felhőtlen volt a viszony az otthon vezetése és a helyi református lelkész között. Később azonban személyeskedésbe, kölcsönös vádaskodásba torkollt az otthonban végzett gyógypedagógiai munka mibenlétét és hatékonyságát illető eltérő véleményük. A lelkész különböző fórumokon benyújtott panaszai nyomán indult törvényességi, szakmai, és fenntartói vizsgálatok ugyanakkor egészében véve pozitívan befolyásolták az intézet működését. E vizsgálatok eredményeként számos sérelmet és hiányosságot sikerült orvosolni, illetve megszüntetni. A régi, szigorúan egészségügyi szemlélet helyett egy modernebb, mentálhigénés, habilitációs szemlélet kezdett meghonosodni az intézetben. Ezenfelül a fenntartót is ösztönözte a valóságos problémák megoldására. Ez most már konkrét intézkedések formájában is tettenérhető. Azonban bármilyen eredményekre vezetett is, a lelkész módszerei kontroll nélküliek voltak és ezért nem meglepő, hogy az eredetileg jó szándékú segíteni akarás mára feloldhatatlannak látszó személyes konfliktusba merevedett. A példa jól érzékelteti, hogy olyan valós társadalmi ellenőrzésre van szükség, amelyet egy legitim, érdekvédelmi-érdekképviseleti és az érdekeket érvényesíteni is képes szervezet gyakorolhat csak, célorientált és kiszámítható működése folyamán. E rendszer kialakításában játszhatnak úttörő szerepet a különböző civil szervezetek, és a közösségek közötti civil szerveződések.

A civil kontroll rendkívüli fontosságára tekintettel az alapjelentésben a népjóléti miniszterhez intézett ajánlással egyidejűleg felkértem az egészségügyi gyermekotthonok és fogyatékos otthonok fenntartóit, hogy szervezzék meg a fenntartói szakmai felügyelettől független civil kontrollt. Rajtuk kívül kezdeményeztem a fogyatékos emberekkel foglalkozó társadalmi szervezeteknél is, hogy az 1993. évi III. törvény tervezett módosítását követően - éljenek az abban foglalt lehetőséggel és fokozottan kísérjék figyelemmel az otthonokban gondozott fogyatékosok életét. Tettem ezt azért, mert a civil kontroll rendszeres, intézményesített formáival sem akkor, sem a jelenlegi vizsgálat alkalmával nem találkoztunk. Ezért szükségesnek tartom ezt a korábbi ajánlásomat megerősíteni és megismételni, mert továbbra is rendkívül fontosnak tartom, hogy az intézményt fenntartók is szervezzék, illetve segítsék elő a tényleges társadalmi ellenőrzés lehetőségét, a fogyatékos emberekkel foglalkozó társadalmi szervezetek pedig - akár az intézményekkel kötendő együttműködési megállapodások alapján - éljenek a civil kontroll lehetőségével. 

V. Ajánlások

A jelentésben foglalt megállapítások alapján a fenntartóknak és az intézményeknek tett egyedi ajánlásokon kívül, a fogyatékos otthonokban gondozott személyek alkotmányos emberi jogainak érvényesülése és védelme érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. §-ának (1) bekezdésében biztosított jogkörömben a következő ajánlásokat teszem.

1. Felkérem valamennyi közigazgatási hivatal vezetőjét, hogy a személyes gondoskodást nyújtó, fogyatékosokat ápoló-gondozó otthonok működési engedélyezése, valamint az előírt ellenőrzések során maradéktalanul követeljék meg a jogszabályi előírások betartását.

2. Felkérem a módszertani otthont fenntartó fővárosi és megyei önkormányzatokat intézkedjenek, hogy ezen otthonok módszertani feladataik körében - fenntartótól függetlenül - nyújtsanak közvetlen szakmai és módszertani segítséget a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények házirendjeinek és egyéb belső szabályzatainak kidolgozásához.

3. Kezdeményezem a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények fenntartóinál, hogy szervezzék, és valamennyi rendelkezésükre álló eszközzel segítsék a fenntartói szakmai felügyelettől független civil kontrollt

Budapest, 1999. október 2.

Gönczöl Katalin

Alkalmazott  jogszabályok

1998. évi XXVI. törvény a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról

2. § (1) Az államnak, a társadalom szervezeteinek és tagjainak oly módon kell tevékenységüket végezni, hogy az ne okozhasson olyan károsodást, amely fogyatékosság kialakulásához vezet, illetve olyan körülményeket kell létrehozni, amelyben a fogyatékos emberek képesek lesznek teljesebb életre és a fogyatékosságukból fakadó terheik csökkenthetőek.
(2) A fogyatékos személyekkel kapcsolatos magatartás, tevékenység során úgy kell eljárni, hogy az a fogyatékos állapot rosszabbodását megelőzze, illetőleg annak következményeit enyhítse.

5. § (1) A fogyatékos személynek joga van a számára akadálymentes, továbbá érzékelhető és biztonságos épített környezetre.

12. § (1) A fogyatékos személy egészségügyi ellátása során - az 1997. évi CLIV. törvénnyel összhangban - figyelemmel kell lenni a fogyatékosságából adódó szükségleteire.
(2) A fogyatékos személy számára biztosítani kell - a fogyatékosságával összefüggésben - az állapota javításához, az állapotromlása megelőzéséhez szükséges rendszeres és hatékony egészségügyi ellátást. A fogyatékos személyeket ellátók speciális képzésének és továbbképzésének lehetőségét biztosítani kell.
(3) A fogyatékos személy egészségügyi ellátása során törekedni kell arra, hogy az ellátás segítse elő a rehabilitációját, társadalmi beilleszkedését, továbbá, hogy ne erősítse a betegségtudatát.

15. § (1) A fogyatékos személy lehetőség szerint integrált, ennek hiányában védett foglalkoztatásra jogosult.
(2) A foglalkoztatást biztosító munkáltató köteles biztosítani a munkavégzéshez szükséges mértékben a munkahelyi környezet, így különösen a munkaeszközök, berendezések megfelelő átalakítását. Az átalakítással kapcsolatos költségek fedezésére a központi költségvetésből támogatás igényelhető.

16. § Ha a fogyatékos személy foglalkoztatása az integrált foglalkoztatás keretében nem megvalósítható, úgy számára speciális munkahelyek működtetésével a munkához való jogát lehetőség szerint biztosítani kell. A védett munkahelyet a központi költségvetés normatív támogatásban részesíti.

19. § A fogyatékos személynek joga van a rehabilitációra. E jog érvényesítését rehabilitációs szolgáltatások, ellátások biztosítják.

28. § Ez a törvény 1999. január 1-jén lép hatályba azzal, hogy a fogyatékossági támogatásról szóló törvényi rendelkezéseket 1999. szeptember 30-ig kell megalkotni.
29. § (1) A kihirdetéskor már működő közlekedési rendszereknek, tömegközlekedési eszközöknek, utasforgalmi létesítményeknek - beleértve a jelző- és tájékoztató berendezéseket - fokozatosan, de legkésőbb 2010. január 1-jéig kell a 8. §-ban foglalt feltételeknek megfelelniük.
(2) A törvény 9. §-ában szabályozott közlekedési szállítást végző hálózat kiépítéséről fokozatosan, de legkésőbb 2010. január 1-jéig gondoskodni kell.
(3) A fogyatékos személy a 13. §-ban szabályozott speciális oktatásának tárgyi, személyi feltételeit fokozatosan, de legkésőbb 2005. január 1-jéig kell megteremteni.
(4) A fogyatékos személy speciális munkahelyen történő foglalkoztatásának 16. § szerinti feltételeit fokozatosan, de legkésőbb 2005. január 1-jéig kell megteremteni.
(5) A fogyatékos személyek számára tartós bentlakást nyújtó intézményeket fokozatosan, de legkésőbb 2010. január 1-jéig át kell alakítani oly módon, hogy az önálló életvitelre személyi segítséggel képes fogyatékos személyek ellátása kisközösséget befogadó lakóotthonban történjen, továbbá az arra rászoruló súlyos fogyatékos személyek számára humanizált, modernizált intézményi ellátást kell biztosítani.
(6) A törvény kihirdetésekor már meglévő középületek akadálymentessé tételét fokozatosan, de legkésőbb 2005. január 1-jéig el kell végezni.

1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről

100. § (1) A rehabilitáció olyan szervezett segítség, amit a társadalom nyújt az egészségében, testi vagy szellemi épségében ideiglenes vagy végleges károsodás miatt fogyatékos személynek, hogy helyreállított vagy megmaradt képességei felhasználásával ismét elfoglalhassa helyét a közösségben.
(2) A rehabilitáció egészségügyi, pszichológiai, oktatási-nevelési, foglalkoztatási és szociális intézkedések tervszerű, együttes és összehangolt, egyénre szabott, az érintett személy tevékeny részvételével megvalósuló alkalmazása.
(3) A habilitáció a veleszületett, illetőleg fejlődési rendellenesség, betegség vagy baleset miatt fejlődésében megzavart és ezért a közösségi életben akadályozott gyermekekre, esetlegesen felnőttekre irányuló rehabilitációs tevékenység.
(4) Az orvosi rehabilitáció célja, hogy az egészségi állapotukban károsodottakat és a fogyatékosokat - az egészségtudomány eszközeivel - meglevő képességeik (ki)fejlesztésével, illetve pótlásával segítsék abban, hogy önállóságukat minél teljesebb mértékben visszanyerjék, és képessé váljanak a családba, munkahelyre, más közösségbe való beilleszkedésre.
(5) Az orvosi rehabilitáció szerves része különösen a fizioterápia, a sportterápia, a logopédia, a pszichológiai ellátás, a foglalkoztatás-terápia, valamint a gyógyászati segédeszköz-ellátás és ezek használatának betanítása is.
(6) A gyógyászati segédeszközök az alapvető életműködések megtartását, illetve a kiesett funkciók pótlását szolgálják és ezáltal az önfenntartó képességet, az életminőséget és a munkaképességet javítják.

12/1983. (XI. 20.) EüM rendelet a védőmunkahelyek szervezéséről és működéséről

1. § (1) Védőmunkahely a tizenötödik életévét betöltött, nagymértékben megváltozott munkaképességű személyek számára a munkáltatónál [Mt. V. 99. § (2) bek. c) pont] szervezett munkahely, ahol a munkavégzés sajátos feltételek között fokozott védelem, szükség esetén állandó felügyelet és irányítás mellett folyik.
(2) A rendelet alkalmazása szempontjából nagymértékben megváltozott munkaképességűnek az a személy minősül, aki
a) legalább 50%-ban megváltozott munkaképességű és akinek az átlagos feltételek közötti megfelelő foglalkoztatását az illetékes helyi rehabilitációs bizottság biztosítani nem tudja (R.7.§);
b) enyhe vagy középsúlyos fokban értelmi fogyatékos;
c) vak vagy gyengénlátó;
d) súlyos fokban mozgáskorlátozott;
e) halmozottan fogyatékos.

2. § A védőmunkahely vagy
b) szociális intézeti hátterű, - ha az a) pont szerinti segítséget az intézet nyújtja, de a foglalkoztatás a munkáltató telephelyén történik;

4. § (2) A védőmunkahelyen dolgozók munkavégzéséhez:
a) munkavezetőt a munkáltató;
b) gyógypedagógust - értelmi fogyatékosok esetén harminc fős csoportonként - a védőmunkahelyet kezdeményező szerv biztosít.

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

56. § (1) A szociálisan rászorultak részére személyes gondoskodást nyújtó ellátást (a továbbiakban: személyes gondoskodás) az állam, valamint az önkormányzatok biztosítják.
(2) A személyes gondoskodás magában foglalja a szociális alap- és szakosított ellátásokat.

57. § (1) A személyes gondoskodás keretébe tartozó szociális alapellátási formák biztosítják
(2) A személyes gondoskodás keretébe tartozó szakosított ellátást nyújtanak
b) az ápolást-gondozást nyújtó intézmények;
c) a rehabilitációs intézmények;

58. § (1) A helyi önkormányzatok, valamint az önkormányzatokkal szerződéses jogviszony alapján önkormányzati feladatokat ellátó természetes és jogi személyek a személyes gondoskodást az e törvényben, valamint külön jogszabályban a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézményekre meghatározott feltételek szerint biztosítják.

66. § Ha az életkoruk, egészségi állapotuk, valamint szociális helyzetük miatt a rászorult személyekről az alapellátás keretében nem lehet gondoskodni, a rászorultakat állapotuknak és helyzetüknek megfelelő szakosított ellátási formában kell gondozni.

67. § (1) Az önmaguk ellátására nem vagy csak folyamatos segítséggel képes személyek napi legalább háromszori étkeztetéséről, ruházattal, illetve textíliával való ellátásáról, mentális gondozásáról, valamint egészségügyi ellátásáról (a továbbiakban: teljes körű ellátás) az ápolást, gondozást nyújtó intézményben kell gondoskodni.
(2) Ápolást, gondozást nyújtó intézmény különösen az idősek otthona, a pszichiátriai betegek otthona és a fogyatékosok otthona.

69. § (1) A fogyatékosok otthonába az a súlyos és középsúlyos értelmi vagy halmozottan fogyatékos személy vehető fel, aki nem, vagy csak részben oktatható, képezhető, foglalkoztatható, és gondozására csak intézményi keretek között van lehetőség.
(2) A fogyatékosok otthonában indokolt esetben az enyhe értelmi fogyatékos személy is elhelyezhető.

70. § (1) A fogyatékosok otthonában lakók részére biztosítani kell a fogyatékosságuknak megfelelő képességfejlesztő, terápiás vagy munka jellegű foglalkoztatás lehetőségét is.
(2) A fogyatékosok otthonában elhelyezett képezhető fogyatékosok oktatásáról gondoskodni kell.

72. § (1) A rehabilitációs intézmény a bentlakók önálló életvezetési képességének kialakítását, illetve helyreállítását szolgálja.
(2) Rehabilitációs intézmény különösen a pszichiátriai, illetve szenvedélybetegek rehabilitációs intézménye és a fogyatékosok rehabilitációs intézménye.

74. § (1) A fogyatékosok rehabilitációs intézménye azoknak a nem tanköteles enyhe vagy középsúlyos értelmi fogyatékos, valamint mozgás-, illetőleg látássérült személyeknek az elhelyezését szolgálja, akiknek oktatása, képzése, átképzése és rehabilitációs célú foglalkoztatása csak intézményi keretek között valósítható meg.
(2) A fogyatékosok rehabilitációs intézménye előkészíti az ott élők családi és lakóhelyi környezetbe történő visszatérését, valamint megszervezi az intézményi ellátás megszűnését követő utógondozást.

85. § A Szociális és Családügyi Minisztérium szervezi
a) a 16. életévüket betöltött mozgássérültek és látássérültek intézményi keretek között történő rehabilitációs célú oktatását, képzését, valamint munkára való felkészítését;

92. § (1) A helyi önkormányzat a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokról, azok igénybevételéről, valamint a fizetendő térítési díjakról rendeletet alkot.
(2) Ha törvény másként nem rendelkezik, a helyi önkormányzat az (1) bekezdés szerinti rendeletben szabályozza
a) az önkormányzat által biztosított személyes gondoskodás formáit;
b) az önkormányzat által biztosított ellátás igénybevételére irányuló kérelem benyújtásának módját;
c) azt, hogy az intézményvezető milyen esetekben köteles külön eljárás nélkül ellátást nyújtani;
d) azt, hogy külön eljárás keretében milyen esetekben biztosítható ellátás;
e) az ellátás megszüntetésének eseteit és módjait;
f) a személyes gondoskodásért fizetendő térítési díjak mértékét, a fizetésre kötelezettek körét, a térítési díj csökkentésének, illetve elengedésének eseteit és módjait.

97. § Ha az intézmény házirendjét a fenntartó jóváhagyta, azt az intézményben jól látható helyen ki kell függeszteni, és gondoskodni kell arról, hogy az a jogosultak, a hozzátartozóik és az intézmény dolgozói számára folyamatosan hozzáférhető legyen.

98. § (1) A jogosult és hozzátartozója, valamint a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet a házirendben foglaltak szerint panasszal élhet az intézmény vezetőjénél vagy az érdekképviseleti fórumnál (a továbbiakban: panasz kivizsgálására jogosult)
a) az intézményi jogviszony megsértése, különösen személyiségi jogainak, kapcsolattartásának sérelme, továbbá az intézmény dolgozóinak szakmai, titoktartási és vagyonvédelmi kötelezettségei megszegése esetén, vagy
b) az ellátás körülményeit érintő kifogások orvoslása érdekében.
(2) A panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek és szervek panaszukkal az intézmény fenntartójához fordulhatnak, ha a panasz kivizsgálására jogosult
a) határidőben nem intézkedik,
b) intézkedésével nem értenek egyet.

99. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény fenntartója köteles meghatározni az intézményi jogviszonyban állók és az ellátásra jogosultak érdekvédelmét szolgáló fórum (a továbbiakban: érdekképviseleti fórum) megalakításának és tevékenységének szabályait.
(2) Választás alapján az érdekképviseleti fórum tagjai
a) az intézményben ellátásban részesítettek, illetőleg hozzátartozóik képviselői;
b) az intézmény dolgozóinak képviselői;
c) az intézményt fenntartó helyi önkormányzat, illetve szervezet képviselői.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott tagok száma nem lehet kevesebb a b)-c) pont szerinti tagok összlétszámánál.
(4) Az érdekképviseleti fórum dönt az elé terjesztett intézményi panaszokról, továbbá intézkedéseket kezdeményezhet a beutaló, a fenntartó helyi önkormányzatnál, az intézmény ellenőrzését ellátó hatóságnál, illetőleg más, hatáskörrel rendelkező szervnél.
(5) Az érdekképviseleti fórum működésének részletes szabályait a házirend tartalmazza.

104. § Ha a jogosult korlátozottan cselekvőképes vagy cselekvőképtelen, a 95-100. §-ban szabályozott, jogi következményekkel járó cselekmények és jognyilatkozatok tekintetében a hozzátartozóra vonatkozó rendelkezéseket a törvényes képviselőre kell alkalmazni.

107. § Az intézmény vezetője köteles gondoskodni
a) a jogosult és hozzátartozói közötti személyes kapcsolattartás kulturált és zavartalan körülményeiről, az intézményben megfelelő helyiség biztosításával;
b) az intézményi dolgozók foglalkozásbeli titoktartási kötelezettségének érvényesítéséről és a jogosult személyiségi jogainak tiszteletben tartásáról.

108. § (1) Ha a bentlakásos szociális intézményi elhelyezés határozott időre szól, annak lejárta előtt a beutaló szerv megvizsgálja, hogy a beutalás feltételei továbbra is fennállnak-e. Ennek eldöntéséhez a beutalt kezelő orvosának szakvéleményét is ki kell kérni.
(2) Ha a beutalás feltételei nem állnak fenn, a beutaló szerv az elhelyezést megszünteti, és erről a beutaltat, valamint a tartására, gondozására kötelezetteket, továbbá az elhelyező intézmény vezetőjét értesíti.
(3) Ha a beutalás időtartama eltelt, azonban a beutalt állapota miatt családi környezetébe nem térhet vissza, a beutaló szerv az elhelyezést további egy évvel meghosszabbíthatja, vagy a jogosultat más, az állapotának megfelelő intézménybe helyezi át.

109. § (1) Ha a beutalás határozatlan idejű vagy határozott időre szólt ugyan, de az abban foglalt időtartam még nem telt el, a más intézménybe történő áthelyezést a jogosult, törvényes képviselője, valamint az intézmény vezetője kezdeményezheti a beutaló szervnél. Az áthelyezést a beutaló szerv is kezdeményezheti.
(2) A beutaló szerv és az intézmény vezetője az áthelyezést akkor kezdeményezheti, ha a jogosult
a) egészségi állapotának megváltozása miatt indokolt, vagy nem egészségi állapotának megfelelő intézménybe került elhelyezésre;
b) az adott intézményben állapotára tekintettel tovább nem rehabilitálható,
c) a házirendet többször, súlyosan megsérti, és emiatt az érdekképviseleti fórum a jogosult áthelyezését javasolja.
(3) Az áthelyezésről a beutaló szerv határozattal dönt.
(4) A (2) bekezdés a)-b) pontjában meghatározott esetekben a jogosult kezelőorvosának javaslatát, valamint a jogosult, illetve törvényes képviselőjének egyetértő nyilatkozatát is be kell szerezni. Ha a jogosult, illetve törvényes képviselője az egyetértő nyilatkozatot nem adja meg, az intézményi elhelyezést a beutaló szerv megszüntetheti.
(5) Az (1)-(4) bekezdésben foglaltak az irányadók akkor is, ha a jogosultat egy intézményen belül másik szakosított ellátási formában kell gondozni.

112. § (1) A rehabilitációs intézménybe történő beutalás időtartama nem haladhatja meg az öt évet.
(2) A rehabilitációs intézményekbe történő beutaló határozathoz csatolni kell
b) fogyatékos személyeknél a pálya- és munkaalkalmassági vizsgálatot végző szervnek a szakvéleményét.
(3) A rehabilitációs intézmény vezetője a (2) bekezdés szerinti szakvélemény felülvizsgálatát kérheti a megyei (fővárosi) tisztifőorvos által kijelölt szakértői bizottságtól, ha az ügy összes körülményeire tekintettel az a véleménye, hogy a beutalt rehabilitációra nem alkalmas, vagy az elhelyezést más típusú intézményben kell biztosítani. A szakértői bizottság legalább három tagból áll. Tagja a megyei, fővárosi pszichiátriai szakfelügyelő szakfőorvos, a megyében, fővárosban működő rehabilitációs szakfőorvos, a módszertani feladatok ellátására kijelölt, személyes gondoskodást nyújtó intézmény vezetője.
(4) Ha a rehabilitációs intézmény vezetője a szakvélemény felülvizsgálatát kérte, a beutalt az intézményben csak ideiglenesen helyezhető el. Vissza kell vonni a beutaló határozatot, illetve az ideiglenes elhelyezést meg kell szüntetni, ha a szakvélemény felülvizsgálata során a beutalás feltételeinek hiányát állapítják meg. Ebben az esetben a beutaló szerv a kérelmező ellátását - állapotának megfelelő - más személyes gondoskodási formában biztosítja.

113. § (1) A rehabilitációs intézményben elhelyezett jogosultak állapotát folyamatosan figyelemmel kell kísérni. Ha a beutaló határozatban foglalt időtartam vagy a beutalástól számított öt év eltelt, ... a 112. § (3) bekezdésében meghatározott szakértői bizottság megvizsgálja a gondozás további szükségességét.
(2) A szakértői bizottság vizsgálatának eredményéről az intézmény vezetője a jogosultat, illetve a törvényes képviselőjét, valamint a beutaló szervet tájékoztatja.
(3) Ha a szakértői bizottság véleménye alapján a beutalt rehabilitációs intézményben tovább nem gondozható vagy a beutalás feltételei már nem állnak fenn, az intézmény vezetője a (2) bekezdésben meghatározott személyeket, illetve szervet haladéktalanul tájékoztatja és
a) a gondozás megszüntetését vagy
b) a beutalt áthelyezését kezdeményezi.
(4) Ha a beutaló határozatban vagy a 112. § (1) bekezdésében foglalt időtartam eltelt, de a szakértői bizottság véleménye alapján a jogosult további gondozása szükséges, a beutaló szerv a beutalás időtartamát meghosszabbíthatja.

114. § (1) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokért térítési díjat kell fizetni.
(2) A térítési díjat az e törvényben meghatározottak szerint
a) az ellátást igénybe vevő jogosult;
b) a szülői felügyeleti joggal rendelkező törvényes képviselő;
c) a jogosult tartására, gondozására köteles és képes személy [az a)-c) pont alattiak a továbbiakban: kötelezett]
köteles megfizetni.
(3) Az e törvényben foglalt kivételekkel a fenntartó ingyenes ellátásban részesíti azt a jogosultat, aki
a) jövedelemmel nem rendelkezik;
b) bentlakásos intézményben él, jövedelemmel nem rendelkezik, és akinek a térítési díj alapjául szolgáló készpénz vagy ingatlan vagyona, valamint tartásra, gondozásra köteles és képes hozzátartozója nincs.

115. § (1) A személyes gondoskodás körébe tartozó szociális ellátások térítési díját (a továbbiakban: intézményi térítési díj) az intézményt fenntartó szerv évente kétszer állapíthatja meg.
(2) A kötelezett által a 116. §, valamint a 117. § (1)-(2) bekezdés alapján fizetendő térítési díj összegéről (a továbbiakban: személyi térítési díj) - a 117. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel - az intézmény vezetője az ellátás igénybevétele után, de legkésőbb az igénybevételtől számított 30 napon belül írásban értesíti a térítési díj fizetésére kötelezettet. A személyi térítési díj nem haladhatja meg az intézményi térítési díj összegét.
(3) A személyi térítési díj összege - önkormányzati intézmény esetén - a fenntartó rendeletében foglaltak szerint csökkenthető, illetve elengedhető, ha a kötelezett jövedelmi és vagyoni viszonyai ezt indokolttá teszik.
(4) Ha a jogosult a személyi térítési díj összegét vitatja vagy annak csökkentését, illetve elengedését kéri, a (2) bekezdésben szabályozott értesítés kézhezvételétől számított nyolc napon belül a fenntartóhoz fordulhat. Ilyen esetben a fenntartó határozattal dönt a személyi térítési díj összegéről.
(5) A személyi térítési díj összege évente két alkalommal vizsgálható felül és változtatható meg, kivéve, ha a kötelezett jövedelme
a) olyan mértékben csökken, hogy az e törvényben meghatározott térítési díj fizetési kötelezettségének nem tud eleget tenni;
b) az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 25%-át meghaladó mértékben növekedett.
(6) A térítési díj felülvizsgálata során megállapított új személyi térítési díj megfizetésének időpontjáról a fenntartó rendelkezik, azzal a feltétellel, hogy az új térítési díj megfizetésére a jogosult nem kötelezhető a felülvizsgálatot megelőző időszakra.
(7) A személyi térítési díj felülvizsgálata során a (4) bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.

117. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szakosított ellátások intézményi térítési díjának alapja
b) átmeneti vagy tartós bentlakásos intézmény esetén az egy ellátottra jutó önköltség napi összege.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézményi ellátásért fizetendő személyi térítési díj nem haladhatja meg a jogosult havi jövedelmének
c) 80%-át a tartós elhelyezést
nyújtó intézmények esetén.
(3) Ha az intézményi térítési díjat a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott intézményi elhelyezés esetén az ellátásban részesülő a havi jövedelméből nem tudja megfizetni, a fenntartó a személyi térítési díjat határozattal az alábbiak figyelembevételével állapítja meg:
a) az ellátásban részesülő havi jövedelme,
b) az ellátásban részesülő jelentős készpénz vagy ingatlan vagyona, ezek hiányában
c) a tartásra köteles és képes személy havi jövedelme.
(4) Az a készpénz vagy ingatlan vagyon tekinthető jelentősnek, amelynek összege, illetve forgalmi értéke az intézményi térítési díj egy évi összegét a jogosult elhelyezésekor vagy a térítési díj felülvizsgálatakor, illetve a lekötött készpénzvagyon és a jelzálogjog értékének módosításakor meghaladja.

117/A. § (1) A bentlakásos intézményekben a jövedelemmel nem rendelkező 16 év fölötti ellátottak részére személyes szükségleteik fedezésére az intézmény költőpénzt biztosít. Költőpénzt kell biztosítani annak az ellátottnak is, aki helyett a térítési díjat jövedelem hiányában kizárólag a tartásra köteles és képes személy fizeti, illetve a térítési díjat ingatlan vagyona terhére állapították meg. Ha az ingatlan vagyonnal rendelkező ellátottnak költőpénzt állapítanak meg, a költőpénz terhelését a térítési díjra vonatkozó szabályok szerint kell elrendelni. A költőpénz havi összege nem lehet kevesebb a tárgyév január 1-jén érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20%-ánál. Legalább a költőpénz összegére kell kiegészíteni az ellátottnak ezt az összeget el nem érő jövedelmét.
(2) A bentlakásos intézményben az ellátott által fizetendő térítési díjat úgy kell megállapítani, hogy részére legalább az (1) bekezdés szerinti költőpénz visszamaradjon.

119. § A személyi térítési díjat
a) a kiskorú és a gondnokság alatt álló jogosult esetén a törvényes képviselő;
b) a gondnokság alatt nem álló, magasabb összegű családi pótlékban részesülő jogosult esetén a családi pótlékra vagy a családi pótlék felvételére jogosult;
c) az a)-b) pontban nem szabályozott esetekben a térítési díj fizetésére kötelezett jogosult vagy tartására köteles és képes személy
fizeti meg az intézménynek.

32/1993. (II. 17.) Korm. rendelet a gyermeknevelési támogatás megállapításának szabályairól, valamint a szociális ellátások igényléséhez felhasználható bizonyítékokról

15. § Az ápolást, gondozást nyújtó és rehabilitációs intézménybe (a továbbiakban: tartós bentlakásos intézmény), valamint az átmeneti elhelyezést nyújtó intézménybe történő felvételt a 3. számú melléklet szerinti adatlapon kell kérni.

16. § (1) A pszichiátriai betegek otthonába, valamint a pszichiátriai, illetve szenvedélybetegek rehabilitációs intézményébe való elhelyezés iránti kérelemhez csatolni kell az Szt. 112. § (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott, egy évnél nem régebbi szakvéleményt.
(2) Az értelmi fogyatékosok otthonába történő felvétel iránti kérelemhez csatolni kell az elhelyezést igénylő egészségi állapotára, fogyatékosságára vonatkozó, egy évnél nem régebbi - fekvőbeteg-gyógyintézet által kiadott - zárójelentést vagy a területileg illetékes ideggondozó szakvéleményét.
(3) Ha értelmi fogyatékosok otthonába kiskorú elhelyezését kérik, a (2) bekezdés szerinti szakvélemény helyett az Egészségügyi Gyermekotthonok Országos Módszertani Intézete, illetve a Bárczi Gusztáv Gyógypedagógiai Tanárképző Főiskola Pszichológiai Intézete által kiadott, egy évnél nem régebbi szakvélemény is elfogadható.
(4) A tanköteles korú gyermek elhelyezése iránti kérelem esetén a (2) vagy (3) bekezdésben foglalt szakvélemény mellett a kérelemhez csatolni kell a területileg illetékes szakértői és rehabilitációs bizottság [1993. évi LXXIX. tv. 30. §-ának (3) bekezdése és 34. §-ának a) pontja] szakvéleményét is.

17. § (1) Ha az elhelyezést a fogyatékosok rehabilitációs intézményébe kérik, az Szt. 112. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti szakvéleményt a szociális intézmények mellett működő pálya- és munkaalkalmassági vizsgálatot végző csoport adja ki.
(2) A másodfokú eljárás során az (1) bekezdés szerinti szakvélemény felülvizsgálatát
a) a mozgássérültek rehabilitációs intézményébe, valamint mozgássérültek és értelmi fogyatékosok rehabilitációs intézményébe történő elhelyezéshez a Mozgássérültek Állami Intézetétől,
b) a látássérültek rehabilitációs intézményébe, valamint a látássérültek és értelmi fogyatékosok rehabilitációs intézményébe történő elhelyezéshez a Vakok Állami Intézetétől,
c) az értelmi fogyatékosok rehabilitációs intézményébe, valamint a hallássérültek és értelmi fogyatékosok rehabilitációs intézményébe történő elhelyezéshez az Értelmi Fogyatékosok Országos Szociális Foglalkoztató Intézetétől
kell kérni.

19. § A fogyatékosok rehabilitációs intézménye esetén az Szt. 112. §-ának (3) bekezdésében meghatározott szakértői bizottságot a megyei (fővárosi) tisztifőorvos a Bárczy Gusztáv Gyógypedagógiai Tanárképző Főiskola Pszichológiai Intézetének bevonásával jelöli ki.

3. számú melléklet a 32/1993. (II. 17.) Korm. rendelethez

KÉRELEM ÉS ADATLAP
az átmeneti és tartós bentlakásos elhelyezést nyújtó intézménybe történő felvételhez

(A hajléktalanok ellátását biztosító átmeneti intézményekbe utólag, a 10. napot meghaladó tartózkodás esetén kell kitölteni!)

 I.	 Személyi adatok

 1.	 Az ellátást igénylő neve: 
 	 (leánykori név:) 
 2.	 Anyja neve: 
 3.	 Személyi igazolvány száma: 
 4.	 Születési helye, időpontja: 
 5.	 Bejelentett lakóhelyének címe: 
  	 telefonja: 
 6.	 Tartózkodási helyének címe: 
  	 telefonja: 
 7.	 Legközelebbi hozzátartozójának
 	 a) neve: 
 	 b) bejelentett lakóhelyének címe: 
  	 telefonja: 
 8.	 Az ellátást igénylő: kiskorú - cselekvőképességet korlátozó - cselekvőképességet kizáró gondnoksága alatt áll
 	 (megfelelő válasz aláhúzandó)
 A törvényes képviselőjének
 	 a) neve: 
 	 b) bejelentett lakóhelyének címe: 
 	 
 	 telefonja: 

II. Kérelemre vonatkozó adatok
(A hivatali ügyintéző vagy az intézményvezető tölti ki.)

 1.	 Milyen típusú intézménybe kéri a felvételt:
 	 a) Ápolást-gondozást nyújtó intézménybe: idősek otthona, pszichiátriai betegek otthona, fogyatékosok otthona, egyéb, éspedig: 
 	 b) Rehabilitációs intézménybe: pszichiátriai betegek, szenvedélybetegek, értelmi fogyatékosok, mozgássérültek, hallássérültek, egyéb, éspedig: 
 	 c) gyermekek átmeneti otthona
 	 d) idősek gondozóháza
 	 e) fogyatékosok gondozóháza
 	 f) hajléktalanok átmeneti szállása
 	 (megfelelő válasz aláhúzandó)
 2.	 A kiválasztott intézmény neve és székhelye: 
 3.	 Az 1. a) és b) pont esetén a felvételét határozott vagy határozatlan időre kéri-e? 
 	 Ha határozott, akkor annak időtartama: 
 4.	 Az 1. a) és b) pont esetén igényeli-e az ideiglenes beutalás lehetőségét: igen-nem
 	 (megfelelő válasz aláhúzandó)
 5.	 Az 1. c), d), e) és f) pont esetén milyen időtartamra kéri a felvételét: (ha előre nem 	 meghatározható, akkor ezt is jelezni kell): 
 6.	 Milyen időponttól kéri a felvételét: 
 7.	 Ha az igénylő soron kívül elhelyezést kér, ennek indokai 
 	 
III. Egészségi állapotra vonatkozó adatok
(A háziorvos tölti ki.)

 1.	 Önellátásra képes-e:
 	 - igen, teljes egészében
 	 - igen, segítséggel
 	 - nem, de szobában mozgásképes
 	 - nem, ágyban fekvő
2.	 Gyógyászati segédeszköz használatára szorul-e:
 	 nem-igen, annak megnevezése: 
3.	 Szenved-e fogyatékosságban: nem-igen, látás-hallás, mozgásszervi-értelmi
 	 (megfelelő válasz aláhúzandó)
 	 
4.	 Szenved-e krónikus betegségben: nem-igen
 	 ha igen:
 	 belszervi, annak megnevezése: 
 	 pszichiátriai, annak megnevezése: 
5.	 Szenvedett-e egy hónapon belül fertőző betegségben:
 	 nem-igen, ha igen, annak megnevezése: 
 Dátum: ..................
 az orvos aláírása 
 P. H.

IV. Térítési díj megállapításához szükséges jövedelmi-vagyoni adatok
(A hivatali ügyintéző vagy intézményvezető tölti ki.)

1.	 Rendszeres havi jövedelme (Ft):
 	 - munkaviszonyból, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyból származó jövedelem és a táppénz:
  	 - társas és egyéni vállalkozásból származó jövedelem:
  	 - nyugellátás, baleseti nyugellátás, egyéb nyugdíjszerű ellátás: 
 	 - a gyermekellátáshoz, -gondozáshoz kapcsolódó támogatásokból származó jövedelem (GYED, GYES, GYET, családi pótlék, gyermektartási díj): 
  	 - önkormányzat és munkaügyi szervek által folyósított rendszeres pénzbeli ellátás (munkanélküliek járadéka és szociális támogatása, jövedelempótló támogatások)
 	 - föld bérbeadásából származó jövedelem: 
 	 - egyéb (pl. ösztöndíj, értékpapírból származó jövedelem) 
 	 Összes rendszeres bruttó jövedelem: 
 	 A személyi jövedelemadó, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék, valamint a munkavállalói járulék összege: 
 	 Összes nettó jövedelem: 
 
2.	 Ha rendszeres havi jövedelme nem fedezi az intézményi térítési díjat, akkor:
 	 a) készpénzvagyon összege (Ft): 
 	 b) ingatlanvagyon (megnevezés, helye, értéke)
 
3.	 Ha az 1. és 2. pont alattiak nem fedezik az intézményi térítési díjat, akkor a tartásra köteles hozzátartozók neve és lakcíme:
 
Dátum: ........................
 
az ügyintéző vagy intézményvezető aláírása

Büntetőjogi felelősségem tudatában kijelentem, hogy a közölt adatok a valóságnak megfelelnek.

Tudomásul veszem, hogy az Adatlap IV. pontjában közölt adatok valódiságát a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 10. § (2) bekezdése alapján az önkormányzat a megyei (fővárosi) APEH-nél ellenőrizheti.
 
Dátum: ........................
  
kérvényező vagy törvényes képviselőjének aláírása
Megjegyzés:
Kiskorú esetén a törvényes képviselőjének, cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt állók esetében a gondnok aláírása, cselekvőképességet korlátozó gondnokság alatt állók esetében a gondnok és a gondnokolt együttes aláírása szükséges.

29/1993. (II. 17.) Kormányrendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról

1. § (1) A rendeletet a helyi önkormányzatok, illetve a Népjóléti Minisztérium által fenntartott személyes gondoskodást nyújtó szociális intézményi ellátásokért (a továbbiakban: intézményi ellátás) fizetendő térítési díjak megállapítására kell alkalmazni. E rendeletben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha nem állami szerv a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások biztosítását az önkormányzattól az Szt. VI. fejezetében meghatározottak szerint ellátási szerződésben átvállalja, vagy normatív állami támogatást vesz igénybe.

2. § (1) A térítési díj fizetésére kötelezettet a szociális intézményi ellátásért az intézményi térítési díj összegével azonos térítési díj megfizetésére kell kötelezni az Szt.-ben, e rendeletben és a helyi önkormányzatok rendeletében foglaltak szerint.
(2) Az ellátást igénybe vevő jogosult, a szülői felügyeleti joggal rendelkező törvényes képviselő, valamint a jogosult tartására, gondozására köteles és képes személy (a továbbiakban: kötelezett) az ellátásért - annak kezdetétől - térítési díjat (a továbbiakban: személyi térítési díj) fizet, amelyet a kötelezett jövedelmi viszonyai, valamint az intézményi térítési díj figyelembevételével kell megállapítani.
(3) Ha az ellátásra jogosult tartási vagy öröklési szerződést kötött, a térítési díj fizetésére a tartást és gondozást szerződésben vállaló a kötelezett. Ilyen esetben a személyi térítési díj az intézményi térítési díjjal azonos összegű.
(4) Ha a családi pótlékot az intézmény vezetőjének folyósítják, akkor a családi pótlékra jutó személyi térítési díjat az intézményvezető fizeti be.
(5) Legfeljebb a szolgáltatás önköltségét meg nem haladó mértékű térítés kérhető
a) a külön jogszabály szerint alapfeladatot meghaladó, az intézmény által szervezett programokért, szolgáltatásokért;
b) az intézményi jogviszonyban nem álló személyek által igénybe vett egyes intézményi szolgáltatásokért.

3. § (1) Az Szt. 115. § (1) bekezdésében szabályozott intézményi térítési díjat
a) helyi önkormányzati intézmény esetén a képviselőtestület,
(3) Az intézményi térítési díjat konkrét összegben, forintra kerekítve kell megállapítani.
(5) Az intézményi térítési díjat - a házi segítségnyújtás kivételével - ellátási napra vetítve kell megállapítani.
(6) A rehabilitációs (Szt. 72-74. §) és ápolást-gondozást nyújtó intézményekben (Szt. 67-71. §) (a továbbiakban: tartós bentlakásos intézmény), valamint az átmeneti intézmények esetén a napi intézményi térítési díj mellett havi intézményi térítési díjat is meg kell határozni úgy, hogy a havi intézményi térítési díj a napi intézményi térítési díjnak a harmincszorosa. Ha az intézményi elhelyezett az intézményi ellátást egész hónapban igénybe veszi, a havi térítési díjat az adott hónap naptári napjainak számától függetlenül kell megállapítani.
(7) A (6) bekezdésben meghatározott intézmények intézményi térítési díját a fenntartó intézményenként, telephelyenként és épületenként is meghatározhatja.

5. § (1) Ha a személyi térítési díj az intézményi elhelyezést követő 30 napon belül nem állapítható meg, a térítési díj megállapítására jogosult térítésidíj-előleg fizetését kérheti.
(2) A személyi térítési díj megállapításakor intézkedni kell arról, hogy az (1) bekezdés szerinti előleg, illetve az előleg fizetésének időszakára jutó személyi térítési díj közötti különbözet kiegyenlítése megtörténjen.
(3) Ha az önkormányzat rendelete eltérően nem rendelkezik, a személyi térítési díjat
a) az átmeneti elhelyezést nyújtó intézményeknél legfeljebb egy hónapi időtartamra előre;
b) az a) pont alá nem tartozó személyes gondoskodási formáknál havonta utólag
kell megfizetni.
(4) Ha a személyi térítési díjat előre kell megfizetni és az adott hónapra fizetendő térítési díj összege kevesebb lenne, mint a már befizetett összeg, az előre befizetett térítési díjat a következő fizetés alkalmával be kell számítani vagy azt vissza kell fizetni. Amennyiben a fizetendő személyi térítési díj összege növekszik, a befizetett és a ténylegesen fizetendő összeg különbözetét visszamenőleg meg kell téríteni.

6. § Ha az ellátást a jogosult a hónap nem mindegyik napján veszi igénybe, akkor - a házi segítségnyújtás kivételével - a személyi térítési díj megállapításánál figyelembe vehető havi jövedelmet naptári napra kell átszámolni, úgy, hogy a rendszeres havi jövedelem összegét harminccal kell osztani. Ebben az esetben az ellátásért fizetendő napi személyi térítési díj a napi jövedelemnek az Szt. 116. § (2) bekezdésében és a 117. § (2) bekezdésében meghatározott mértékét nem haladhatja meg.

16. § (1) Az átmeneti és tartós bentlakásos intézményekbe történő beutalás esetén a beutaló határozathoz mellékelni kell a 32/1993. (II. 17.) Korm. rendelet 3. számú melléklete szerinti adatlapot.
(4) Nem kell a térítési díj megállapításához szükséges adatokat az adatlapon kitölteni akkor, ha az elhelyezést igénylő vagy más személy az elhelyezés iránti kérelemmel egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy szerződésben vállal kötelezettséget az intézményi térítési díj teljes összegének megfizetésére. E szabályokat értelemszerűen kell alkalmazni a térítési díjak felülvizsgálata során is.

17. § (1) A tartós bentlakásos intézmények esetén a készpénzvagyonnak a térítési díj fedezetéül leköthető részét a 2. számú mellékletben foglalt iránytáblázat szerint a térítési díjat megállapító határozatban úgy kell meghatározni, hogy a készpénzvagyonnak az intézményi térítési díj egyévi összegét figyelmen kívül kell hagyni. A térítési díj fedezetéül szolgáló összeget külön betétkönyvben kell elhelyezni, amelyet - a gondnokság alatt álló személyek kivételével - az ellátást nyújtó intézmény kezelésébe kell adni. A gondnokság alatt álló személyek esetében a fedezetül szolgáló összeget gyámi fenntartású betétkönyvben kell elkülöníteni. A térítési díj fedezetéül lekötött szerint kell megállapítani.
(3) Az (1) bekezdés szerinti készpénzvagyonnak a térítési díj fedezetéül lekötött részét csak akkor kell módosítani, ha a lekötött készpénzvagyon összege felhasználásra került, feltéve, hogy a jogosult további készpénzvagyonnal készpénzvagyon után járó kamat az ellátásban részesülőt illeti meg.
(2) Ha a tartós bentlakásos intézményben fizetendő személyi térítési díjat, valamint költőpénzt jelzálogjog biztosítja, a jelzálogjogot megállapító határozatban a jelzálogjog értékét a 2. számú mellékletben foglalt iránytáblázat rendelkezik.
(4) A (2) bekezdés szerinti jelzálogjog értékét akkor kell módosítani, ha az intézményi elhelyezés időtartama a figyelembe vett évek számát meghaladja.

18. § (1) Ha az ellátásra jogosult a térítési díjat egészben vagy részben nem képes megfizetni, a tartására kötelezett hozzátartozó által fizetendő térítési díjat az alábbiak szerint kell megállapítani:
a) ha a család összjövedelméből levonva a térítési díjat, az egy főre jutó jövedelem meghaladja az Szt. 4. § (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott értékhatárt, a térítési díjat teljes összegben kell megállapítani;
b) ha a családnak az a) pont szerint meghatározott egy főre jutó jövedelme az Szt. 4. § (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott értékhatár alatt van, akkor részösszegű térítési díjat kell megállapítani.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a részösszegű térítési díj megegyezik a család összjövedelmének és az Szt. 4. § (1) bekezdése e) pontjában meghatározott értékhatár családtagok számával szorzott összege különbözetével.
(3) Több egy sorban kötelezhető hozzátartozó esetén a térítési díjat vagy annak hiányzó részét a hozzátartozók jövedelmi viszonyai alapján - arányosan megosztva - kell megállapítani.

20. § (1) Az átmeneti és tartós bentlakásos intézményekben az intézményi térítési díjak megállapításához az egy ellátottra jutó önköltség napi összegének kiszámításához az intézmény költségvetésében az adott évre tervezett működési kiadásokat kell figyelembe venni.
(2) Az intézményi térítési díj nem haladhatja meg az (1) bekezdésben meghatározott önköltségnek a működő férőhelyekre és a tervezett nyitvatartási napokra jutó
b) 75%-át a fogyatékosok ápoló-gondozó otthonánál;
c) 100%-át az idősek átmeneti elhelyezést nyújtó intézményénél, a rehabilitációs intézményeknél, valamint az a) és b) pontban nem szereplő ápolást-gondozást nyújtó intézményeknél.

21. § (1) A havi személyi térítési díjat a napi személyi térítési díj és a gondozási napok száma alapján kell meghatározni.
(2) A gondozási napokról a 4. számú melléklet szerinti nyilvántartást kell vezetni.)

24. § A rehabilitációs intézményben elhelyezett kérésére a fenntartó a személyi térítési díj 50%-át előtakarékossági címen elkülönítetten kezelheti. Az előtakarékosság címén befizetett összeget elkülönített betétkönyvben kell elhelyezni, és ki kell adni, ha a gondozott intézményi jogviszonya a sikeres rehabilitáció következtében megszűnik. Ha az intézményi jogviszony egyéb okból szűnik meg, az előtakarékosság címén befizetett összeget térítésidíj-hátralékként kell kezelni.

26. § (1) Az intézményben elhelyezett foglalkoztatásából származó munkajutalom, a tanulmányi ösztöndíj és a költőpénz a személyi térítési díj szempontjából nem vehető figyelembe.

27. § (1) Ha a gondozott gondnokság alatt áll, gondnoka - amennyiben a gondozott megfelelő jövedelemmel vagy készpénzvagyonnal rendelkezik - köteles - legalább az Szt. 117/A. §-a szerinti, a költőpénz összegével azonos összegű - készpénzt biztosítani a gondnokolt személyes szükségleteire.

28. § (1) A gondozott kórházi (gyógyintézeti) ellátása tartamára térítési díjként a gondozottra megállapított személyes térítési díj 20%-át kell fizetni.
(2) Ha az ellátásban részesülő az intézmény vezetőjének engedélye alapján egybefüggő, 6 napnál hosszabb időre az intézményből eltávozik, a távollét idejére a megállapított személyi térítési díj 20%-át fizeti.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt esetben az egy napra jutó térítési díj megállapítása az intézmény vezetőjének a feladata.

29. § (2) Nem kell térítési díjat fizetni az intézményből próbaidőre elbocsátott gondozott próbaideje tartamára, valamint a látás- és mozgássérült fogyatékosok intézetében a hivatalos iskolai szünet alatti távollét idejére.

1. számú melléklet a 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelethez

GONDOZÁSI NAPLÓ
(sorszámozott, hitelesített)

Sor szám
 Dátum
 Név
 Gondozási tevékenység leírása
 Gondozásra fordított idő
 Gondozott aláírása

Havi zárás:
1. Gondozottak száma a hó folyamán: 
2. Gondozási látogatások száma: 
3. Gondozásra fordított idő félórára kerekítve: 
 a gondozó aláírása, a szolgálat vezetőjének aláírása
3. számú melléklet a 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelethez

Térítési díj nyilvántartási törzslap

A gondozott neve: 
Beutaló határozat száma és kelte: 
A gondozásba vétel napja: 
Az intézményi térítési díj napi összege: ............................... havi összege: ......................................
A gondozott által fizetendő személyi térítési díj napi összege: .......................................... havi összege: 
A hozzátartozók által és polgári jogi szerződés alapján fizetendő térítési díj összesen:
napi összegben: 
havi összegben: 

A fizetésre kötelezett(ek) neve:
 Lakcíme:
 Fizetendő összeg:

 1.  

 2.  

 3.  

 4.  

A) Gondozottak által fizetett térítési díj

Forint

Év, hónap
Havi rendszeres
Az ingatlant terhelő
Térítési díj fedezetéül szolgáló
Folyó havi személyi

Befizetés

Jegyzet

jövedelem
jelzálog összege
készpénz összege
térítési díj összege
kelte
napló száma
összege

Múlt évi
hátralék:

19...     I.

19...    II.

19...   III.

19...   IV.

19...    V.

19...   VI.

19... VII.

19...VIII.

19...   IX.

19...    X.

19...   XI.

19... XII.

Folyó évi
hátralék:

B) Fizetésre kötelezettek térítési díja

A fizetésre kötelezett neve: 
Az általa fizetendő térítési díj (Ft): 
 Forint

Év, hónap
Megállapított térítési díj

Befizetés

Jegyzet

összege
kelte
napló száma
összege

Múlt évi 
hátralék:

19...     I.

19...    II.

19...   III.

19...   IV.

19...    V.

19...   VI.

19...  VII.

19... VIII.

19...   IX.

19...    X.

19...   XI.

19...  XII.

Folyó évi 
hátralék

4. számú melléklet a 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelethez

NYILVÁNTARTÁS
a gondozási és élelmezési napok számának alakulásáról 19... évben

Sor-
Hónap
Ellátásra jogosultak
Közülük
távollevők
száma
Élelmezési
napok
Megjegy-zés

szám

száma (gond. napok) száma
kórházban
szabadságon
engedély
nélkül
száma

Kitöltési utasítás:
- A nyilvántartás az év első napjától (ahol év közben indul az ellátás, ott az indulás napjától) 1-es sorszámmal kezdődően naponta kell vezetni, ha változás nincs, akkor is.
- Az ellátásra jogosultak számában azokat a gondozottakat is fel kell tüntetni, akik távol vannak, de beutalásuk (felvételük) nem szűnt meg, a férőhelyüket a távollét ideje alatt is fenn kell tartani. A gondozási napok száma, az ellátásra jogosultak száma és a betöltött férőhelyek száma azonos tartalommal bíró fogalmak, így összegük megegyezik.
- Az ellátottak átlaglétszámát egy adott időszakban megkapjuk, ha a gondozási napok számát elosztjuk az adott időszak napjainak számával.
- Az élelmezési napok számának a napi konyhaanyag-elszámolásban szereplő adatokkal egyeznie kell.

2/1994. (I. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

1. § A rendelet hatálya kiterjed valamennyi személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátásra. Az e rendeletben foglaltakat kell alkalmazni a nem állami szerv által fenntartott személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátásokra is.

2. § (1) E rendelet alkalmazásában személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás az Szt. 57. §-ában meghatározott ellátás (a továbbiakban: személyes gondoskodás).
(2) A személyes gondoskodás biztosítása során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy a gondozásban részesülő személyek emberi és állampolgári jogai ne sérüljenek. Az intézmény vezetője gondoskodik az intézményen belül az emberi és állampolgári jogok érvényesítéséről.
(3) A személyes gondoskodást nyújtó intézményt úgy kell kialakítani, hogy
a) az tömegközlekedési eszközzel könnyen megközelíthető legyen;
b) épületeinek építészeti megoldásai tegyék lehetővé az akadálymentes közlekedést;
c) bútorzata és berendezési, felszerelési tárgyai feleljenek meg az ellátottak életkori sajátosságainak, egészségi és mozgásállapotának.
(4) A személyes gondoskodást nyújtó intézményekben a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók
b) szakosított ellátás esetén nyolcvan százalékának szakképzettnek kell lenni.
(5) A személyes gondoskodás egyes formáinak szakmai létszámkövetelményeit az 1. számú melléklet tartalmazza.
(6) A személyes gondoskodás körébe tartozó feladatokat ellátó személyek
a) képesítési előírásait a 2. számú melléklet,
tartalmazza.

3. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó intézményben foglalkoztatott személy feladatait az intézmény szervezeti és működési szabályzatában és a munkaköri leírásban foglaltak szerint végzi.
(3) Az intézmény házirendje tartalmazza a személyes gondoskodásban részesülők és az őket ellátó dolgozók magatartási szabályait, az intézmény dolgozóival való kapcsolattartás rendjét, valamint az intézmény berendezési és felszerelési tárgyai használatára vonatkozó előírásokat.

41. § (1) A szakosított ellátást nyújtó intézmények tevékenységük jellege szerint
a) tartós elhelyezést biztosító intézmények (a továbbiakban: bentlakásos intézmények);
(2) A szakosított ellátást nyújtó intézményekben - ha a férőhelyek száma és tárgyi feltételek lehetővé teszik - 20-50 fős gondozási egységeket kell kialakítani.
(3) Ha egy intézmény keretében több szakosított ellátási forma működik, ellátási formánként külön-külön kell biztosítani az ellátás jellegének megfelelő személyi és tárgyi feltételeket.

42. § (1) A bentlakásos intézménynek legalább 10 fő ellátására alkalmasnak kell lenni úgy, hogy valamennyi műszakban biztosítani kell a folyamatos működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételeket.
(2) A bentlakásos intézményben biztosítani kell
a) az éjszakai és nappali tartózkodásra;
b) a személyi tisztálkodásra;
c) az étkezésre;
d) az intézmény jellege szerinti közösségi együttlétre, tevékenységre (pl. társalgó, könyvtár, foglalkoztató);
e) az egészségügyi gondozás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba);
szolgáló helyiségeket.
(3) Az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben
a) egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba;
b) tíz ellátottra legalább egy fürdőkád vagy zuhanyzó, valamint nemenkénti WC;
c) gondozási egységenként legalább harminc négyzetméter alapterületű közösségi együttlétre szolgáló helyiség jut, és biztosított a folyamatos fűtés és melegvíz-szolgáltatás.

43. § (1) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a bentlakásos intézményi lakószobában legfeljebb négy személy helyezhető el. Négynél több személyt egy lakószobában csak kivételesen indokolt esetben lehet elhelyezni, azonban ilyen esetben is biztosítani kell a 42. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltakat.
(2) Házaspárok (élettársak) elhelyezésére külön lakószobát kell biztosítani.

45. § A bentlakásos intézményben gondozott személy az e rendeletben foglaltak szerint részesül teljes körű ellátásban.
46. § (1) A bentlakásos intézmény az étkezést a bentlakók életkori sajátosságainak, valamint az egészséges táplálkozás követelményeinek megfelelően nyújtja, az 5. számú mellékletben foglaltak figyelembevételével.
(2) A gondozottak étkeztetése keretében legalább napi háromszori főétkezést - ebből legalább egy alkalommal meleg ételt - kell biztosítani. A tizennégy éven aluliak (a továbbiakban: gyermekkorú) a főétkezéseken kívül naponta legalább kétszer kiegészítő étkeztetésben részesülnek.
(3) Ha a gondozott egészségi állapota indokolja, részére - orvosi javaslatra - az orvos előírásainak megfelelő étkezési lehetőséget (pl. diéta, gyakoribb étkezés) kell biztosítani.

47. § (1) Ha a gondozott megfelelő mennyiségű és minőségű saját ruházattal nem rendelkezik, a teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat legalább négy váltás fehérneműt és hálóruhát, valamint az évszaknak megfelelő legalább két váltás felső ruházatot és utcai cipőt - szükség szerinti más lábbelit - tartalmaz.
(2) Gyermekkorú, valamint fogyatékos gondozottak részére - ha indokolt, az (1) bekezdésben foglaltakon túl - az életkornak megfelelő sportruházatot és iskolai felszerelést is biztosítani kell.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben felsorolt ruházat összetételéről, mennyiségéről, valamint a sportruházattal való ellátás indokoltságáról az intézmény vezetője dönt.
(4) A gondozott az intézmény által nyújtott ruházatot nem köteles igénybe venni, azonban saját ruházatának elhasználódása esetén is csak az (1) bekezdés szerinti ruházati ellátást igényelheti.
(5) A gondozottak ruházatának tisztításáról és javításáról az intézmény a házirendben meghatározott módon gondoskodik.
(6) Az intézmény vezetője a gondozott szükségletei, valamint a ruházat elhasználódásának figyelembevételével gondoskodik az (1) és (2) bekezdés szerinti ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.

48. § Azokban a bentlakásos intézményekben, ahol szervezett keretek között foglalkoztatás folyik, a foglalkoztatás jellege szerinti védő- és munkaruha ellátásról, valamint az egészséges és biztonságos munkavégzés feltételeiről az intézmény gondoskodik.
49. § (1) A személyes használatra kiadott - a 47-48. § szerinti - ruházat az intézmény tulajdonát képezi és azt - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - egyéni nyilvántartólapon kell a gondozott személy részére kiadni.
(2) A cselekvőképtelen, valamint a korlátozottan cselekvőképes gondozott személy részére kiadott ruházatról a gondozási egység vezetője alleltárt vezet.
50. § A bentlakásos intézmény a textíliával való ellátás keretében, valamint a személyi higiéné biztosítása érdekében gondozottanként
a) öt váltás ágyneműt;
b) a tisztálkodást segítő öt váltás textíliát, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagokat, eszközöket;
c) a gyermekek és incontinens betegek ellátásához szükséges anyagokat, eszközöket
szükség szerint biztosítja.

51. § (1) A bentlakásos intézmény biztosítja - a fogorvosi ellátás kivételével - a gondozottak egészségügyi alapellátását.
(2) A bentlakásos intézmények a típusuknak megfelelő, a 2. számú melléklet szerinti szakorvost alkalmaznak.
(3) A bentlakásos intézmények az (1) és (2) bekezdésben szereplő egészségügyi ellátás mellett a gondozottak részére egyéb egészségügyi ellátást is nyújthatnak.

52. § (1) Ha a bentlakásos intézményben élő gondozott egészségügyi ellátásban részesül, az ellátást nyújtó orvos a 6/1992. (III. 31.) NM rendelet 2. számú melléklete szerinti törzskartont, valamint az egészségügyi személyi lapot (raktári szám: A.3510-170) kiállítja, illetve vezeti. A törzskartonon nem kell kitölteni a társadalombiztosítási kifizetőhelyre, valamint a háziorvosi körzetre (bejelentkezés, kijelentkezés, praxis azonosító) vonatkozó rovatokat.
(2) Az intézmény orvosának megkeresésére a gondozott háziorvosa megküldi az intézményi ellátás és gyógykezelés szempontjából szükséges egészségügyi adatokat. E bekezdés alkalmazásában gyógykezelésnek minősül a megelőzés és a rehabilitáció is.
(3) Ha a gondozottat másik bentlakásos intézménybe helyezik át, a (2) bekezdésben szabályozottak értelemszerűen irányadók azzal, hogy az egészségügyi adat kezelésével megbízott személy a gondozott egészségügyi adatait külön kérés nélkül továbbítja.

53. § (1) A gondozásban részesülő személy részére előírt gyógyszer felhasználását egyéni nyilvántartó lapon kell rögzíteni.
(2) A bentlakásos intézményekben műszakonként a gondozottak egészségi állapotát érintő változásokról, illetve a velük kapcsolatos jelentősebb eseményekről sorszámozott eseménynaplót kell vezetni.

54. § (1) Az intézményben gondozott betegek ellátásához szükséges ápolási segédeszközökről, a beteg kényelmét szolgáló eszközökről, valamint a rehabilitációt segítő eszközökről az intézmény gondoskodik.
(2) Az intézményben élő gondozott számára szükséges gyógyszer, valamint gyógyászati segédeszköz beszerzéséről az intézmény gondoskodik.

55. § A bentlakásos intézmény feladatkörében gondoskodik a jogosult mentálhigiénés ellátásáról. Ennek keretében biztosítja
a) a személyre szabott bánásmódot;
b) a szabadidő kulturált eltöltésének feltételeit;
c) a szükség szerinti pszichoterápiás foglalkozást;
d) a gondozott családi és társadalmi kapcsolatai fenntartásának feltételeit.

56. § (1) A bentlakásos intézmény szervezi a munkavégzésre képes ellátottak foglalkoztatását. A gondozott személy életkorának és egészségi állapotának megfelelően a foglalkoztatás lehet
a) munkavégzési célú;
b) terápiás célú;
c) képességfejlesztő; valamint
d) képzési célú.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti foglalkoztatás formái különösen
a) az intézmény működési körén belül szervezett munkavégzés;
b) az intézmény közreműködésével más gazdálkodó szervezet részére végzett munka vagy intézmény által végzett vállalkozási tevékenység;
c) az a) és b) pont alá nem tartozó, más jogviszony keretében történő munkavégzés.

57. § (1) Az intézmény működési körén belül szervezett munkavégzési célú foglalkoztatás lehet az igazgatási, gazdasági vagy a gondozottak művelődését, szórakozását szolgáló részlegekben, valamint az intézményhez tartozó udvaron, kertben végzett munka.
(2) Az intézmény működési körén belül szervezett foglalkoztatásért a gondozott munkaterápiás jutalomban részesíthető. A munkaterápiás jutalom éves összege nem haladhatja meg az év első napján érvényes legkisebb összegű öregségi nyugdíj egy évi összegének 40%-át.
(3) Munkaterápiás jutalomban minden, az intézmény működési körén belül szervezett foglalkoztatásban részt vevő gondozott részesíthető, függetlenül attól, hogy rendszeres havi jövedelemmel rendelkezik-e vagy sem. Ha a gondozott zsebpénzben részesül, a zsebpénz összege nem csökkenthető a munkaterápiás jutalom összegével.
(4) A jutalmazás gyakoriságáról, a jutalomban részesülő személyekről, valamint annak alkalmankénti összegéről a foglalkoztatásban való részvétel figyelembevételével az intézmény vezetője - a foglalkoztatást segítő dolgozók javaslata alapján - határoz.

58. § (1) Az 56. § (2) bekezdés b) pontja szerinti foglalkoztatásból származó eredmény az intézményben nyújtott ellátás színvonalának emelésére, valamint a foglalkoztatásban közvetlenül részt vevők díjazására fordítható. A foglalkoztatásban közreműködő személyek díjazásának mértékét a házirend határozza meg. A díj
a) gondozottra jutó éves összege nem haladhatja meg a munkajutalom e rendeletben meghatározott éves összegét;
b) intézményi alkalmazottra jutó éves összege nem haladhatja meg az alkalmazott egy havi illetményének háromszorosát.
(2) Az 57. §, valamint az e § (1) bekezdésének rendelkezéseit értelemszerűen kell alkalmazni a terápiás célú foglalkoztatás esetén is.
(3) Ha az 56. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti foglalkoztatásra az intézmény telephelyén kerül sor, a foglalkoztatást az intézmény vezetője akkor engedélyezheti, ha a munkavégzés intézményen belüli - házirendben rögzített - feltételei adottak.

60. § (1) A bentlakásos intézmény alapfeladatát meghaladó egyéb szolgáltatásokat is nyújthat. Ha e szolgáltatásokat az intézménybe beutaltak veszik igénybe, az általuk fizetendő térítés mértékét - a külön jogszabályban foglaltak szerint - a házirendben kell meghatározni.

61. § Az intézmény vezetője a gondozott személy kérésére - indokolt esetben - segítséget nyújt a gondozott munkaviszony vagy más jogviszony keretében történő foglalkoztatásához.

62. § (1) Az érték- és vagyonmegőrzésre átvett tárgyakról az intézmény vezetője tételes felsorolás alapján átvételi elismervényt készít, és annak egy példányát átadja a jogosultnak. Az értéktárgyak átadását és átvételét két tanú jelenlétében kell elvégezni. Az értéktárgyak biztonságos megőrzéséről az intézmény vezetője gondoskodik.
(2) A gondozottól átvett készpénzt elsősorban a gondozott, illetve törvényes képviselőjének írásban tett nyilatkozata szerint az intézményben vagy pénzintézetben kell megőrizni. A házirend tartalmazza, hogy milyen esetekben szükséges a készpénzt - pénzintézetben - betét formájában megőrizni. A készpénz betétben való elhelyezéséről a pénz átvételétől számított két munkanapon belül az intézmény vezetője gondoskodik. A készpénz betétben történő elhelyezéséig annak megőrzését a pénzkezelési és házipénztári szabályzatban (a továbbiakban: pénzkezelési szabályzat) foglaltak szerint kell biztosítani.

63. § (1) A bentlakásos intézményben a gondozott személy készpénzének kezelése saját vagy törvényes képviselőjének írásbeli nyilatkozata szerint személyes nyilvántartású letét formájában is történhet. A személyes letétben elhelyezhető készpénz havi összege nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, és elsősorban a személyes szükségletek kielégítését szolgálja.
(2) A személyes szükséglet körébe tartozik különösen az intézményi ellátást meghaladó mennyiségű vagy minőségű élelmezés, ruházat, valamint textília. A felsoroltakon kívül személyes szükségletek kielégítését szolgálja még a gondozott által igényelt személyes használati tárgy ( pl. televízió, magnetofon, rádió, hűtőszekrény) és szolgáltatás (pl. fodrász, kirándulás, kulturális program) is.
(3) Az (1) bekezdés szerinti készpénz kezeléséről, a kezelésre jogosult személyekről, valamint a pénz felhasználásának és elszámolásának módjáról a pénzkezelési szabályzatban kell rendelkezni.

65. § Az intézmény belső életének rendjét a házirend tartalmazza. A házirendben kell szabályozni különösen
a) a gondozottak együttélési szabályait;
b) az intézményből való eltávozás és visszatérés rendjét;
c) a gondozottak egymás közötti, valamint a hozzátartozóikkal való kapcsolattartásának szabályait;
d) az intézménybe bevihető személyes használati tárgyak körét;
e) az érték- és vagyonmegőrzésre átvett tárgyak átvételének és kiadásának szabályait;
f) a ruházattal, textíliával való ellátás, valamint a ruházat és textília tisztításának és javításának rendjét;
g) az esetenkénti alkoholfogyasztás szabályait;
h) a gondozottak tisztálkodási szerekkel való ellátásának rendjét;
i) a személyes letétben elhelyezhető készpénz havi összegét;
j) az intézmény alapfeladatainak körébe nem tartozó, azt meghaladó program, szolgáltatás, valamint az intézményi jogviszonyban nem álló személynek nyújtott szolgáltatás térítési díját.

66. § (1) A bentlakásos intézmények közül az ápolást, gondozást nyújtó intézmények típusai különösen
c) a mozgásfogyatékosok otthona;
d) az értelmi fogyatékosok otthona [a b)-d) pont alattiak a továbbiakban együtt: fogyatékosok otthona]; 
(2) Az ápoló otthon a gondozott teljes körű ellátása, ápolása-gondozása mellett biztosítja szükség szerinti
a) foglalkoztatását; és
b) egyéb habilitációs, rehabilitációs jellegű ellátását.

68. § (1) A fogyatékosok otthonában elkülönítetten kell gondoskodni a fiatalkorú és a felnőtt korú személyek ellátásáról.
(2) A fogyatékosok otthonában csak első életévét betöltött személy gondozható.

70. § (1) A mozgásfogyatékosok otthona olyan gondozottak ellátását biztosítja, akiknek mozgáskorlátozottságát az öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően állapították meg, állapotuk gyógyintézeti kezelést nem igényel, valamint rehabilitációs intézményi ellátásban nem részesíthetők.
(2) A mozgásfogyatékosok otthonában folyó ápoló-gondozó tevékenység részletes szempontjait a Mozgássérültek Állami Intézete által kiadott módszertani levél tartalmazza.

71. § Értelmi fogyatékosok otthonában a középsúlyos vagy súlyos értelmi fogyatékos, valamint értelmi és más fogyatékosságban szenvedő, állandó és folyamatos ápolást igénylő személyek gondozása történik.

75. § (1) A bentlakásos intézmények közül rehabilitációs intézmények különösen
a) a mozgásfogyatékosok rehabilitációs intézménye;
b) a látásfogyatékosok rehabilitációs intézménye;
c) az értelmi fogyatékosok rehabilitációs intézménye;
(2) A rehabilitációs intézmény a gondozottak habilitációja, rehabilitációja (a továbbiakban: rehabilitáció) mellett biztosítja a rászorulók egészségi állapota szerinti ápolását, gondozását is.
(3) A rehabilitációs intézményt úgy kell kialakítani, hogy a képzés és foglalkoztatás céljára szolgáló helyiségek alapterülete legalább kétszerese legyen a gondozott személyek elhelyezésére szolgáló lakóterület alapterületének.

76. § (1) A rehabilitációs intézmény a komplex rehabilitációs tevékenység részeként a gondozottak életkora, egészségi állapota szerint
a) iskolarendszerű, iskolarendszeren kívüli vagy tanfolyami oktatást, képzést; illetve
b) az 56. § (1) bekezdésének a) és d) pontja szerinti foglalkoztatást is
biztosít.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységet azoknak a beutaltaknak is meg kell szervezni, akik állapotuk miatt csak egyénileg képezhetők, oktathatók.
(3) A gondozottak foglalkoztatása mellett az intézmény képességfejlesztő és szocializációs programokat szervez.

77. § Ha a gondozott előtakarékosság címén személyi térítési díja 50%-ának elkülönített kezelését kéri, a kérelemhez csatolni kell az intézményvezető javaslatát. Az intézmény vezetője a javaslatát köteles megindokolni.

79. § (1) Ha a gondozott lakóhelyén, vagy attól lehetőleg 20 km távolságon belül a külön jogszabály szerinti védett munkahely, célszervezet, illetve szociális foglalkoztató (a továbbiakban: védett munkahely) működik, és ott a gondozott foglalkoztatására lehetőség van, az intézményvezető a védett munkahelyet közvetlenül is megkeresheti. Ez a rendelkezés irányadó akkor is, ha a gondozott foglalkoztatására egyéb munkahely keretében van lehetőség.
(2) A rehabilitációs intézmény a gondozott munkahelyi beilleszkedésének elősegítése mellett közreműködik munkaköri feladatainak betanításában is.

99. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő intézmények a 2. § (4) bekezdésében foglaltaknak, valamint az intézménnyel közalkalmazotti vagy munkajogviszonyban lévő személyek a 2. számú melléklet szerinti képesítési előírásoknak a rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül kell hogy megfeleljenek.

100. § A rendelet hatálybalépésekor már működő intézményekben a rendelet hatálybalépését követő hónap első napjától számított hat hónapon belül kell biztosítani a dolgozók munkaruha-ellátását, valamint a gondozottak ruházattal való ellátását.

101. § (1) Az intézmények a rendelet hatálybalépését követő hónap első napjától számított három hónapon belül kötelesek házirendjeiket felülvizsgálni és annak módosítását a fenntartónál kezdeményezni.
(2) Az intézmény vezetője a (1) bekezdés szerinti határidőn belül gondoskodik a pénzkezelési szabályzat felülvizsgálatáról és e rendelet szerinti módosításáról.

102. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő intézmények a 2. § (3) bekezdés a) és b) pontjában, a 42. § (2) bekezdés a)-c) pontjában, a 43. §-ban, a 75. § (3) bekezdésében, a 85. §-a (2) bekezdésének a), b), d) pontjában foglaltaknak nem kell hogy megfeleljenek, azonban az e rendelet hatálybalépésekor nyújtott szolgáltatásaik feltételei és minősége nem romolhat.

1. számú melléklet a 2/1994. (I. 30.) NM rendelethez

A személyes gondoskodás formáinak szakmai létszámnormái

II. SZAKOSÍTOTT ELLÁTÁSOK

1. Ápolást, gondozást nyújtó intézmények

Az intézménytípus feladatellátásának jellege miatt (3 műszakos folyamatos ellátás) az intézményvezetőn felül minimálisan 3 fő alkalmazása szükséges.
Ezen túlmentően:
50 fős gondozási egységenként:

1. Felnőttkorú fogyatékosok otthona
a) Egészségügyi feladatok ellátásához:
 	 - orvos:							 havonta napi átlag 2 óra
 	 - 100 fh. felett:			 			havonta napi átlag 4 óra
 	 (ezen belül kell biztosítani a szükséges szakorvosi ellátást)
 	 - az otthon jellege szerinti szakorvos:			 havonta napi átlag 1 óra
 	 - vezető ápoló:					 	  1 fő
 	 - 50 férőhelyenként osztályvezető ápoló:			  1 fő
 	 - ápoló, gondozó:						18 fő
 	 - dietetikus:	 						  0,5 fő
 	 - gyógypedagógus:						  1 fő
 	 - gyógytornász:	 					  0,5 fő
 	 - szociális, mentálhigiénés, foglalkoztatási feladatokra:	  2 fő
b) 100 férőhelyenként szociális, mentálhigiénés, fejlesztő feladatok ellátáshoz mentálhigiénés-csoport:
 	 - szociális munkás:	 					  1 fő
 	 - mentálhigiénés szakember:					  1 fő
 	 - foglalkoztatásvezető:					  1 fő

2. Kiskorú fogyatékosok otthona
a) Egészségügyi feladatok ellátásához:
 
 - orvos:
 havonta napi átlag 4 óra

 - 
 gyermekszakorvos vagy gyermekpszichiáter, illetve egyéb szakorvos:
  
havonta napi átlag 2 óra

 - vezető ápoló:
 1 fő

 - 50 férőhelyenként osztályvezető ápoló:
 1 fő

 - ápoló, gondozó:
 20 fő

 - gyógypedagógus:
 2 fő

 - pszichológus, mentálhigiénés szakember:
 1 fő

 - gyógytornász, konduktor:
 1 fő

 - dietetikus:
 0,5 fő

 - óvónő, foglalkoztatásvezető:
 1 fő

b) 100 férőhelyenként szociális, mentálhigiénés, fejlesztő feladatok ellátáshoz mentálhigiénés nevelési csoport:
 
 - szociális munkás:
 1 fő

 - mentálhigiénés szakember:
 1 fő

 - foglalkoztatásvezető:
 1 fő

2. Rehabilitációs intézmények

Az intézménytípus feladatellátásának jellege miatt (3 műszakos folyamatos ellátás) minimálisan 3 fő alkalmazása szükséges.
Ezen túlmenően:
50 fős gondozási egységenként:

A) Fogyatékosok rehabilitációs intézménye
a) Egészségügyi feladatok ellátáshoz:
 	 - orvos:							 havonta napi átlag 1 óra
 	 	 - 100 fh. felett:					 havonta napi átlag 2 óra
 			 (ezen felül kell a szükséges szakorvosi ellátást biztosítani)
 	 - vezető ápoló:						 1 fő
 	 - 50 férőhelyenként osztályos ápoló:	 			 1 fő
 	 - ápoló, gondozó:	 					 8 fő
 	 	 - mozgássérültek ellátásához:	 		12 fő
 	 - dietetikus:	 						  0,5 fő
 	 - gyógytornász, konduktor:					  1 fő
b) Szociális, mentálhigiénés, nevelési feladatok ellátáshoz:
 	 - szociális munkás:						 1 fő
 	 - pszichológus, mentálhigiénés szakember:			 1 fő
 	 - foglalkoztatásvezető:	 				 1 fő
 	 - gyógypedagógus, pedagógus:				 2 fő
 	 (intézményben történő oktatás-képzés esetén a szükséges pedagógus létszámot
	   ezen felül kell biztosítani)
 	 - munkavezető:	 					 1 fő

2. számú melléklet a 2/1994. (I. 30.) NM rendelethez

Képesítési előírások a személyes gondoskodás egyes formáiban dolgozók részére

II. Szakosított ellátások

Ellátási forma
 Intézményi munkakör
 Képesítés

1. Ápolást, gondozást nyújtó intézmények, rehabilitációs intézmények, átmeneti intézmények
intézményvezető
felsőfokú:
a) társadalomtudományi: szociálpolitikus, szociális munkás, szociális szervező, gyógypedagógus, pszichológus, igazgatásszervező, jogász, közgazdász, humán szervező b) egészségügyi: orvos, védőnő, intézetvezető, diplomás ápoló, mentőtiszt

orvos
 belgyógyász szakorvos

vezető beosztású ápoló
diplomás ápoló, intézetvezető, vezetési ismereteket nyújtó felsőfokú tanfolyamot végzett középfokú végzettségű ápoló

mentálhigiénés szakember
felsőfokú:
pszichológus, pszichopedagógus, mentálhigiénés szakember

középfokú: mentálhigiénés asszisztens

gyógytornász
gyógytornász, konduktor

foglalkoztatásvezető
szociális munkás, pedagógus, gyógypedagógus, szociálpedagógus

beosztott ápoló
középfokú:
a) egészségügyi: ápoló
b) szociális: szociális otthoni ápoló, szociális gondozó, ápoló

54/1996. (XII. 27.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 2/1994. (I. 30.) NM rendelet módosításáról

12. § (1) Ez a rendelet 1997. január 1-jén lép hatályba.
(3) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő intézmény az 1. számú mellékletében foglaltak végrehajtásáról az alábbi ütemezés szerint gondoskodik:
a) 1998. december 31-ig el kell hogy érje a szakmai munkakörökben alkalmazottak létszáma
aa) az alapellátás körébe tartozó szolgáltatás esetében a norma 60%-át,
ab) a szakosított ellátások körébe tartozó intézmény esetében a norma 75%-át;
b) 2001. december 31-ig valamennyi személyes gondoskodást nyújtó szociális intézménynél és szolgáltatásnál a szakmai munkakörökben alkalmazottak létszáma el kell hogy érje az 1. számú melléklet szerinti létszámot.

161/1996. (XI. 7.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről

1. § E rendelet hatálya az állam, a helyi önkormányzat és a helyi kisebbségi önkormányzat által fenntartott (a továbbiakban együtt: állami), továbbá a természetes személy, a jogi személy, illetőleg a jogi személyiséggel nem rendelkező társaság által létesített, illetve fenntartott (a továbbiakban: nem állami) személyes gondoskodást nyújtó szociális intézményre (a továbbiakban: szociális intézmény) terjed ki.

2. § E rendelet alkalmazásában
a) szociális intézmény: a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 62-80. §-ában, 82-85. §-ában.
b) bentlakásos szociális intézmény: az Szt. 67-74. és 80-85. §-ában,

3. § (1) A szociális intézmény működése engedélyhez kötött.
(2) A működési engedély kiadása iránti kérelemhez csatolni kell
a) az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat - a szociális intézmény székhelye, telephelye szerint - illetékes városi intézetének szakvéleményét arról, hogy az intézmény megfelel a közegészségügyi és egészségügyi követelményeknek,
b) a szociális intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes tűzoltó-parancsnokság szakvéleményét arról, hogy az intézmény megfelel a tűzvédelmi előírásoknak,
c) a szociális intézmény szakmai vezetőjének szakképesítését bizonyító irat hiteles másolatát, továbbá a szociális intézmény fenntartójának és szakmai vezetőjének együttes nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az alkalmazottak a jogszabályban meghatározott arányban rendelkeznek a szükséges szakképesítéssel,
d) a szociális intézmény működtetésére vonatkozó - az 1. számú melléklet szerinti - szakmai programot,
e) nem állami szociális intézmény esetén
ea) az intézmény fenntartója által elfogadott, a szakmai szolgáltatás körében okozható kár megtérítésére vonatkozó felelősségbiztosítási szerződési ajánlat másolatát,
eb) az intézmény fenntartójának adószámát,
f) nappali ellátást nyújtó és bentlakásos szociális intézmény esetében
fa) az elhelyezésre szolgáló épület alkalmasságát bizonyító iratot (használatbavételi engedélyt, eltérő használati engedélyt),
fb) az épület használati jogcímét bizonyító okiratot, így különösen a tulajdoni lapot, bérleti szerződést.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakon túl a kérelemhez csatolni kell még, ha a szociális intézmény fenntartója
a) az állam, helyi önkormányzat, helyi kisebbségi önkormányzat, az intézmény alapító okiratát,
b) alapítvány, közalapítvány, az intézmény fenntartó alapító okiratát és nyilvántartásba vételének igazolását,
c) egyesület az alapszabályt és a nyilvántartásba vétel igazolását,
d) gazdasági társaság, közhasznú társaság a társasági szerződést és a cégbejegyzés igazolását,
e) természetes személy a szociális vállalkozói engedélyt,
f) egyház, az arra jogosult egyházi szerv, személy nyilatkozatát az intézmény egyházi fenntartásának tényéről.

4. § (1) A szociális intézmény működési engedélyének kiadásáról
a) alapellátást és nappali ellátást nyújtó szociális intézmény esetén az intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző),
b) az a) pontban nem szereplő szociális intézmény esetén az intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes megyei, fővárosi közigazgatási hivatal (a továbbiakban: Hivatal) vezetője
[az a) és b) pontban foglalt engedélyező szervek a továbbiakban együtt: működést engedélyező szerv] dönt.
(2) Ha a szociális intézmény alapellátást vagy nappali ellátást és az (1) bekezdés b) pontja szerinti szakellátást is nyújt, a működési engedélyről az (1) bekezdésben foglaltak szerint külön-külön kell dönteni.
(3) Ha a szociális intézménynek a székhelyén kívül másik telephelye is van, a telephelyre az (1) bekezdésben foglaltak szerinti engedélyt kell kérni.
(4) Ha a szociális intézmény tevékenysége, az engedélyezett férőhelyeinek száma - ide nem értve a 7. § (1) bekezdés d) pontjában megjelölt létszámváltozást -, illetve székhelye, telephelye megváltozik, a működési engedélyt az (1) bekezdésben foglaltak szerint ismételten kérelmezni kell.

5. § A működési engedély tartalmazza a szociális intézmény
a) fenntartójának nevét, székhelyét,
b) nevét, székhelyét, telephelyeit,
c) Szt. szerinti besorolását ellátási forma és típus szerint,
d) engedélyezett férőhelyének számát,
e) ellátási területét,
f) működésének kezdő időpontját,
g) működési engedélyének határozatlan, illetve, ha a működési engedély iránti kérelem erre irányul, a határozott idejű megjelölését. A határozott időre szóló működési engedély tartalmazza az érvényességi idő lejártát.

6. § A szociális intézmény működését akkor engedélyezik, ha
a) a kérelem mellékletei megfelelnek a 3. §-ban foglaltaknak, és
b) szakmai programja megfelel az 1. számú mellékletben foglalt követelményeknek, továbbá
c) tárgyi és személyi feltételei megfelelnek a külön jogszabályban meghatározott feltételeknek, és
d) szakmai vezetője és alkalmazottja rendelkezik a külön jogszabályban előírt szakmai képesítéssel, valamint
e) nappali ellátást nyújtó és bentlakásos szociális intézmény esetén az elhelyezésre szolgáló épület - a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően - alkalmas az intézményi ellátás céljára.

7. § (1) A működést engedélyező szerv a szociális intézmény működési engedélyét módosítja, ha a szociális intézmény
a) fenntartója,
b) neve,
c) ellátási területe
megváltozik,
d) férőhelyének száma 5%-ot meg nem haladó mértékben emelkedik.
(2) Az intézmény fenntartója 30 napon belül köteles jelezni a működést engedélyező szervnek, ha a 3. és 5. §-ban foglalt tényekben, adatokban változás áll be.

10. § (1) A normatív állami hozzájárulást igénylő nem állami intézmények esetében a működést engedélyező szerv - a megyei, fővárosi önkormányzat által kijelölt módszertani feladatot ellátó intézmény szakmai segítségével - évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, hogy a fenntartó a szociális intézményt
a) a működési engedélyben, és
b) az e rendeletben, valamint a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően működteti-e, így különösen a térítési díjak, az egyszeri hozzájárulások megállapításának és meghatározott mértékű elkülönítésének jogszerűségét, a szociális szolgáltatás igénybevételéről szóló megállapodás 9. § szerinti tartalmi megfelelőségét, a belső szabályzatok meglétét és annak szakszerűségét, a szolgáltatás szakmai követelményeinek érvényesülését, a szakmai szolgáltatás körében okozott kár megtérítésére vonatkozó felelősségbiztosítási szerződés meglétét.
(2) Az (1) bekezdésbe nem tartozó szociális intézmény esetében a működést engedélyező szerv - a megyei, fővárosi önkormányzat által kijelölt módszertani feladatot ellátó intézmény szakmai segítségével - legalább 3 évenként ellenőrzi a szociális intézmény működésére vonatkozó külön jogszabályban meghatározott szakmai szabályok érvényesülését.
(3) Ha az ellenőrző szerv (1)-(2) bekezdésben foglaltakkal kapcsolatosan hiányosságokat észlel, legfeljebb 120 nap időtartamú határidő megjelölésével felszólítja az intézmény fenntartóját a hiányosság megszüntetésére.
(4) Az intézmény működési engedélyét vissza kell vonni és az intézményt be kell záratni, ha az intézmény fenntartója a megjelölt határidőben nem intézkedik a szabályszerű működés helyreállítása érdekében.
(5) Az intézmény működését fel kell függeszteni, ha működése közbiztonságot, belső rendet, közegészségügyet, közerkölcsöt sért, vagy mások jogai ellen irányul, továbbá, ha az észlelt hiányosságok súlyosan sértik az intézmény ellátottainak érdekeit.

13. § (1) A normatív állami hozzájárulást a működést engedélyező szervnél a működési engedély kiadásakor, illetve a már működő intézmények esetén - ha jogszabály másként nem rendelkezik -, a tárgyévet megelőző év december 15-éig kell igényelni. E határidő elmulasztása esetén a normatív állami hozzájárulás a kérelem benyújtását követő hónaptól állapítható meg és folyósítható. Az igénylés a 2. számú melléklet szerinti igénylőlapon történik.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt támogatási igényhez nappali ellátást nyújtó intézmény esetében a működést engedélyező szerv csatolja a 3. számú mellékletben foglalt igazolást arról, hogy a szociális intézmény működése
a) megfelel a jogszabályi követelményeknek, vagy
b) csak részben felel meg a jogszabályi követelményeknek, de ideiglenes működési engedéllyel rendelkezik,
továbbá, hogy a támogatási igény megfelel a központi költségvetésről szóló törvényben foglalt támogatási feltételeknek.
(3) A normatív állami hozzájárulást a Hivatal folyósítja. A működést engedélyező szerv a támogatási igényeket a (2) bekezdésben megjelölt igazolásokkal együtt megküldi a Hivatalnak, amely a 4. számú melléklet szerint összesített igényeket - a tárgyév első negyedévének kivételével - negyedévenként, a negyedévet megelőző hónap 5. munkanapjáig havi bontásban, intézményenként és összesítve száz forintra kerekítve továbbítja a Belügyminisztériumnak. Az első negyedév igényeit a tárgyév január 5. napjáig kell továbbítani.
(4) A normatív állami hozzájárulás a működési engedély kiadásának időpontjától állapítható meg a tárgyévre. Az esetleges támogatási igényváltozást a negyedévi igénybejelentés alkalmával kell érvényesíteni, ezzel egyidejűleg a (6) bekezdés szerinti szerződéseket is módosítani kell.
(5) A normatív állami hozzájárulást a megyei, fővárosi összesített igények alapján a Belügyminisztérium havi előirányzat módosítással bocsátja a Hivatal rendelkezésére.
(6) A normatív állami hozzájárulás folyósítására a Hivatal és az intézmény fenntartója a tárgyév január 31. napjáig szerződést köt, amely tartalmazza különösen
a) a szociális intézmény nevét, székhelyét,
b) a normatív állami hozzájárulás jogcímét,
c) a jogosultság alapját,
d) a normatív állami hozzájárulás összegét, a folyósítás ütemét,
e) a normatív állami hozzájárulás elszámolásának határidejét, módját,
f) a normatív állami hozzájárulás felhasználásáról való elszámolás rendjét,
g) a fel nem használt normatív állami hozzájárulás visszafizetésének rendjét, továbbá a jogtalanul felvett, illetve nem az alapfeladat ellátására fordított normatív állami hozzájárulás visszafizetésének szabályait és az ezzel kapcsolatos jogkövetkezményeket,
h) a normatíva elszámolásának rendjét.
(7) A (6) bekezdésben megjelölt szerződés egy példányát a Hivatal megküldi - a szerződő félen kívül - a működést engedélyező szervnek.
(8) A Hivatal az intézményektől érkezett évközi és év végi elszámolások összesítőjét az elszámolást követő hónap 10. napjáig megküldi a Belügyminisztériumnak. A normatív állami hozzájárulás felhasználásának jogszerűségét a Hivatal évi egy alkalommal ellenőrzi. Az ellenőrzés az év végi elszámolással egyidejűleg, de legkésőbb a tárgyévet követő március 31-éig történik meg. A Hivatal - az éves elszámolással egyidejűleg - tájékoztatja a Szociális és Családügyi Minisztériumot az év során támogatásban részesített intézmények köréről az intézmény nevének, címének és tevékenységi körének feltüntetésével.
(9) A nem állami szociális intézmény a normatív állami hozzájárulás és a térítési díj felhasználását számviteli rendjében - feladatonkénti bontásban - elkülönítetten köteles kezelni.
(10) A Belügyminisztérium, valamint a Hivatal a normatív állami hozzájárulás évközi elszámolásakor az elszámolási időszakban a jogosultságot érintő változás következtében keletkezett többlettámogatást a következő elszámolási időszak terhére, míg a többletigényt annak javára számolja el.
(11) A Hivatal az elszámolási időszakban igénybe vett, de fel nem használt normatív állami hozzájárulás terhére kielégíti az igényjogosultságban bekövetkezett változásra tekintettel felmerülő többletigényeket.

15. § (1) Ez a rendelet 1997. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) A rendelet hatálybalépését megelőzően létesített - működési engedéllyel nem rendelkező - szociális intézmény fenntartója 1997. június 30-ig köteles az intézmény működési engedélyének kiadását kérelmezni. A működési engedélyt a működést engedélyező szerv 1997. december 31-ig adja ki.
(3) A működést engedélyező szerv a rendelet hatálybalépése előtt kiadott működési engedélyeket - hivatalból - felülvizsgálja és az e rendeletben foglaltak alapulvételével az új működési engedélyt 1997. június 30-ig kiadja. Ha a felülvizsgálat szerint a szociális intézmény működése a jogszabályi feltételeknek nem felel meg, a működést engedélyező szerv felszólítja az intézmény fenntartóját, hogy a 3. és 6. §-ban foglalt feltételeknek megfelelő működés feltételeit 1997. december 31-ig teremtse meg.
(4) Ha a szociális intézmény 1997. december 31-ig a működési engedély kiadásához szükséges feltételeknek nem felel meg, de az intézmény működtetése ellátási érdekből indokolt, a működési engedély ideiglenesen, legfeljebb 1999. december 31-ig kiadható. E határidőt követően az ideiglenes működési engedély érvényét veszti.
(5) 1997. évben a 13. § (1) bekezdés rendelkezését úgy kell alkalmazni, hogy a normatív állami hozzájárulás iránti igényt 1997. január 31-ig kell benyújtani.

1. számú melléklet a 161/1996. (XI.7.) Korm. rendelethez

Tartalmi követelmények a szociális intézmény működésére vonatkozó szakmai program elkészítéséhez
1. A szociális intézmény működésére vonatkozó szervezeti kérdéseknek foglalkozniuk kell:
- a szervezeti egységek egymásra épülésével, alá-fölérendeltségi viszonyaival,
- a feladatkörök megjelölésével,
- a szakmai egységek létszámával,
- a szakmai egységek szakképzettség szerinti megoszlásával.
2. A szociális intézmény célja, feladata meghatározásakor ki kell térni:
- az ellátottak körére,
- a feladatellátás szakmai tartalmára, módjára (részletesen bemutatva az intézet által nyújtott szolgáltatásokat),
- az ápolási, gondozási feladatok jellegére,
- az alapellátáson túl nyújtott szolgáltatások körére (pl. fodrász, kozmetikus, pedikűr).
3. A szolgáltatás igénybevétele feltételeinek meghatározásakor rögzíteni kell:
- a térítési díjakat, egyszeri hozzájárulásokat,
- egyéb szolgáltatások igénybevételének díjait,
- a gondozottaknak juttatott költőpénz mértékét.
4. Részletezni kell az intézmény tárgyévi költségvetését, a bevételek-kiadások alakulását.
5. A szakmai programhoz csatolni kell a szociális intézmény házirendjét.