OBH 5556/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Almási Eszter

Az eljárás megindulása:

A panaszos az Idegennyelvi Továbbképző Központ nyelvvizsgáztatással kapcsolatos eljárását kifogásolta. Beadványában sérelmezte,  hogy:

habár felesége a vizsgát Pécsen az Állami Nyelvvizsga Bizottság Dél-Dunántúli Tagozatánál tette - az írásbeli feladatlap megtekintésére kizárólag Budapesten lett volna lehetősége;

az írásbeli dolgozatot kizárólag a vizsgázó nézheti meg, illetve, a panaszos által kapott szóbeli tájékoztatás alapján, amennyiben a vizsgázó igényli, az Állami Nyelvvizsga Bizottság által kijelölt nyelvtanár segít neki a javítás értelmezésében. (A panaszos véleménye szerint ebben a helyzetben a vizsgázó kiszolgáltatott a közötte és a tanár között fennálló tudásszintbeli különbség miatt, így  nincs lehetősége a jogorvoslatra.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (1) bekezdése alapján az ügyben vizsgálatot indítottam, az Alkotmányban biztosított  jogorvoslathoz való jog érintettsége okán.

Levélben tájékoztatást kértem az ELTE Idegennyelvi Továbbképző Központ (a továbbiakban: ITK) igazgatójától a panasszal kapcsolatos álláspontjáról, kértem továbbá, hogy küldje meg Hivatalomnak belső szabályzatuk vonatkozó rendelkezéseit.

A megállapított tényállás:

Az idegennyelv-tudás igazolására rendszeresített állami nyelvvizsga szabályait a többször módosított 3/1980. (X.25.) MM rendelet tartalmazza, amely 1999. XII. 31-ig hatályos. 1998. V. 8-án hatályba lépett az új szabályozás a 71/1998. (IV. 8.) Korm. rendelet, melynek 13. § (2) bekezdése alapján 1999. december 31-ig a nyelvvizsgáztatás e rendelet és 3/1980. (X. 25.) MM rendelet szerint egyaránt folytatható. 

1.
Az Állami Nyelvvizsga Bizottságnak 6 tagozata működik vidéken. Az országban még ezeken kívül 17 vizsgaszervezőhely  van. Az ITK igazgatója által adott felvilágosítás szerint, a vidéken írt dolgozatokat, az egységes elbírálás érdekében,  Budapesten javítják, így az írásbeli vizsga után minden dolgozatot az ITK-ba szállítanak. Mivel a dolgozatokat nem egy előre meghatározott időpontban tekinthetik meg a vizsgázók, hanem egy közösen egyeztetett időpontban, rendkívül költséges lenne a dolgozatok ide-oda szállítása, mert azokat véglegesen is az ITK őrzi. A dolgozatok megírásának helyszínén való megtekintésének lehetősége az ITK vezetőségét is foglalkoztatja, ezért ennek megoldására törekednek, azonban ez az eljárás - véleményük szerint - szükségképpen a nyelvvizsga díj növekedésével járna.

2.
Egyik jogszabály sem tartalmaz részletes szabályokat a nyelvvizsga lefolytatásáról. Az ITK Igazgatójának tájékoztatása szerint a felsőoktatási intézményekben bevezetett új felvételi eljárási rend kapcsán a vizsgázók részéről felmerült az igény, hogy a felvételi dolgozatok megtekintéséhez hasonlóan a nyelvvizsga dolgozatokat is megtekinthessék. A dolgozatok megtekinthetősége később azt az elvárást is felvetette, hogy általában a szülők, tanárok vagy más szakértőnek tartott személyek részére biztosítsák a betekintés jogát. Erre a kiskorú vizsgázó esetében egyébként mindig megadják az engedélyt.

A tömeges nyomás hatására az ITK állásfoglalást kért az ELTE rektorától. Az egyetemtől kapott vélemény szerint, az egyetemi felvételi dolgozatokba való betekintést irányadó lehetne a nyelvvizsgáknál is. Ennek alapján a dolgozatba, felügyelet mellett kizárólag a felvételiző tekinthet be. A dolgozatot el nem viheti, bele nem javíthat, másolatot arról nem kérhet. Észrevételeit a betekintéstől számított 24 órán belül megteheti és kérheti a javítás felülvizsgálatát. Az ITK a szabályozás lényegével egyetértett így saját szabályzatába az alábbiakat foglalta bele.

"A vizsgázó megtekintheti a dolgozatát, bár lemásolni, elvinni, arról jegyzeteket készíteni nem szabad. Az ITK így védi tételeit, amelyek tételbankot képeznek.
Amennyiben a vizsgázó nem ért egyet a dolgozata értékelésével, joga van pótdíj fizetése nélkül panaszlevelében a dolgozat felülvizsgálatát kérni. Ilyenkor az ELTE Bölcsészettudományi Kar dékánja által megbízott 3 fős bizottság bírálja felül az írásbeli dolgozat javítását. A bizottság tagjai közül ketten nem lehetnek az ITK és/vagy az Állami Nyelvvizsgabizottság munkatársai."

Irányadó jogszabályok:

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

3/1980. (X. 25.) MM rendelet az idegen nyelvtudás igazolására rendszeresített állami nyelvvizsgáról /1999. XII. 31-ig hatályos szöveg /

1. § (1) Az Eötvös Loránd Tudományegyetem felügyelete alatt álló Idegen Nyelvi Továbbképző Központ (ITK) - sikeres vizsga alapján - idegen nyelv alap-, közép- vagy felsőfokú tudásáról bizonyítványt ad ki. A bizonyítvány iskolai végzettséget nem igazol.
(2) A vizsgát az Állami Nyelvvizsga Bizottság tagjaiból szervezett bizottság előtt kell tenni.

71/1998. (IV. 8.) Korm. rendelet az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatás rendjéről és a nyelvvizsga-bizonyítványokról /1998. V. 8-tól hatályos/

1. § (1) Államilag elismert nyelvvizsgának minősül az e rendelet szabályai alapján akkreditált vizsgarendszer szerint, és vizsgáztatási joggal felruházott szervezet által lefolytatott, a nyelvismeret tanúsítására szolgáló nyelvvizsga.
(3) Államilag elismert nyelvvizsga-bizonyítvány kiadásának alapjául szolgáló nyelvvizsgáztatásra és az államilag elismert nyelvvizsga-bizonyítvány kibocsátására akkreditált vizsgaközpont jogosult.
(7) A vizsga értékelése ellen csak jogszabálysértés esetén, 15 napon belül lehet fellebbezni. A fellebbezést első fokon a vizsgaközpont vezetője, másodfokon pedig - a Testület elnökével egyetértésben - a Központ vezetője bírálja el.
6. § (4) A vizsgaközpont a nyelvvizsgát a vizsgaközponton kívül is megszervezheti. Ha a vizsgaközpont valamely vizsgáztató helyen rendszeresen vizsgákat szervez és ezt a Központnak bejelenti, a vizsgáztató hely, bejelentett vizsgahellyé válik.

13. § (2) 1999. december 31-ig a nyelvvizsgáztatás e rendelet és az idegennyelv-tudás igazolására rendszeresített állami nyelvvizsgákról szóló 3/1980. (X. 25.) MM rendelet szerint egyaránt folytatható.

8/1978. (VIII. 25.) OM rendelet az Idegen Nyelvi Továbbképző Központ működéséről és feladatairól /1999. XII. 31-ig hatályos/

1. § (1) Az Idegen Nyelvi Továbbképző Központ (a továbbiakban: Központ) az Eötvös Loránd Tudományegyetem rektorának (a továbbiakban: rektor) felügyelete alatt önköltséges önálló, maradványérdekeltségű költségvetési szervként működik.
(2) A Központ
g) szervezi az állami nyelvvizsgákat és működteti az Állami Nyelvvizsga Bizottságot;
(3) A Központot a rektor által kinevezett igazgató vezeti.

28/1995. (III. 24.) Korm. rendelet a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól

9. § (1) A jelentkezőnek joga van az írásbeli dolgozat értékelésébe a felvételről szóló döntést megelőzően betekinteni. A dolgozatokba való betekintés helyét és időpontját a felsőoktatási intézmény állapítja meg, és erről tájékoztatja a jelentkezőket.
(2) A jelentkező az írásbeli dolgozata értékelésébe való betekintés napját követő második munkanap végéig az intézmény (kar) vezetőjétől írásban kérheti az általa észlelt javítási, pontszámítási hiba kivizsgálását. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
(3) A felsőoktatási intézmény (kar) vezetője a (2) bekezdés szerint előterjesztett kérelmet három munkanapon belül köteles a felvételi bizottsággal kivizsgáltatni, és annak döntéséről a jelentkezőt értesíteni.

A vizsgálat megállapításai:

1.
A vizsgázónak biztosítja az ITK, hogy dolgozatát megtekintse, igaz ez a jogosultság helyhez és időhöz kötött. A vizsgát nem csak a fővárosban az ITK székhelyén, hanem vidéki városokban lévő tagozatain, illetve a vizsgaszervezőhelyeken is le lehet tenni. Ez a lehetőség kedvezmény a vidéken élőkre nézve, hiszen nem kell Budapestre utazniuk a nyelvvizsga letétele miatt.

Nyilvánvaló, hogy hátrányos a vidéken vizsgázókra, hogy a dolgozat megtekintésének jogával kizárólag Budapesten élhetnek. A vizsgázók érdekeit védi azonban a javítás egységességének követelménye, amely a több helyszínen való javítás esetén kizárt. Ezért a vizsga helyszínén való megtekintési lehetőség kizárólag úgy lenne biztosítható, hogy a Budapesten elvégzett javítást követően küldik vissza a dolgozatokat a vizsga helyszínére, később pedig újra Budapestre, ahol az iratokat tárolják.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa kizárólag hatóság olyan intézkedése, illetve határozata esetén járhat el, amelynek következtében az állampolgárt alkotmányos jogot érintő sérelem éri. 

A vizsgadolgozatok megtekintésének lehetősége a jogorvoslathoz való joggal áll szoros összefüggésben. A jogorvoslathoz való jog materiális tartalmát azonban nem érinti, hogy a dolgozatok megtekintésére hol és mikor van lehetőség, amennyiben ezek a feltételek nem zárják ki a jogorvoslathoz való jog érvényesíthetőségét.

Megállapítom, hogy a nyelvvizsga dolgozatok megtekintésének kizárólagos helyszínhez kötése miatt a vizsgázót ért sérelem, nem hozható összefüggésbe alkotmányos joggal, így ebben a tekintetben nincs hatásköröm vizsgálatot folytatni. Ennek alapján azt sem mérlegelhetem, hogy a vizsgadíj esetleges emelkedése, illetve a vizsgázó - dolgozat megtekintése érdekében tett - kényszerű utazása jelent-e inkább méltánytalanságot a nyelvvizsgára jelentkezők esetében.

2.
Annak indoka, hogy a vizsgadolgozatot (kiskorú vizsgázó esetét kivéve) kizárólag a vizsgázó nézheti meg, másolatot pedig nem készíthet, elsősorban a tételek védelme, azok több alkalommal történő felhasználhatósága érdekében.

A dolgozatba való betekintés jogát, a vizsgázók jogorvoslathoz való alkotmányos jogának  érvényesülése szempontjából vizsgáltam.

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57. § (5) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.
 
A panaszos által kapott szóbeli tájékoztatás alapján az Állami Nyelvvizsga Bizottság által kijelölt nyelvtanár, igény szerint segít a vizsgázónak a javítás értelmezésében. A panaszos beadványában kifejti, hogy a vizsgázó és a vizsgáztató közötti viszony aránytalanságát a nyelvtudásbeli különbség még nagyobbá teszi. A panaszos szerint biztosítani kellene, hogy a vizsgázó által választott szakértő is jelen lehessen a dolgozat megtekintésekor.

Az ITK Hivatalomnak adott tájékoztatásában nem említette azt a lehetőséget, hogy a vizsgázó nyelvtanár segítségét kérheti a javítás megtekintésekor, erről az ITK szabályzata sem szól.

Az ITK szabályzata szerint, amennyiben a vizsgázó nem ért egyet a dolgozata értékelésével, joga van pótdíj fizetése nélkül panaszlevelében a dolgozat felülvizsgálatát kérni, amelyet az ELTE Bölcsészettudományi Kar dékánja által megbízott 3 fős bizottság végez el. A bizottság tagjai közül ketten nem lehetnek az ITK és/vagy az Állami Nyelvvizsgabizottság munkatársai.

Az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatás rendjéről és a nyelvvizsga-bizonyítványokról szóló 71/1998. (IV. 8.) Kormányrendelet, kizárólag jogszabálysértés esetén garantálja a jogorvoslati lehetőséget: "A vizsga értékelése ellen csak jogszabálysértés esetén, 15 napon belül lehet fellebbezni."

Megállapítom, hogy az ITK szabályzata megfelelő jogorvoslati lehetőséget biztosít a vizsgázónak az írásbeli vizsga esetleges javítási hibái tekintetében. Az ITK eljárása a jogorvoslat alkotmányos követelményének megfelel.

Nem várható el a vizsgaközponttól, hogy független szakértő részvételét engedélyezze a dolgozat megtekintésénél. Ebben az esetben ugyanis egyedi esetekben egyeztetett szakmai szempontok befolyásolhatnák az értékelést, így a  követelmények egységessége, nem volna biztosítható. A nyelvvizsgáztatás szakmai színvonalát pedig az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatás rendjéről  szóló Kormányrendelet garantálja, a nyelvvizsgáztatás jogának szigorú feltételekhez kötésével. A független szakértő közreműködési lehetőségének igénye a panaszos érvelésével sem támasztható alá, hiszen a nyelvvizsga eljárás során az ITK és a vizsgázó nem ellenérdekű felek. A javítás értelmezésében pedig kifejezetten a nyelvvizsgáztatás gyakorlatában járatos tanár tud segítséget nyújtani.

A szabályzatban biztosított ingyenes jogorvoslati forma - a panaszok 2/3-ad részt "külsős" bizottság általi elbírálása - pedig kizárja az ITK, illetve az Állami Nyelvvizsgabizottság részéről az elfogultságot.

Megállapítom, hogy az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatás rendjéről és a nyelvvizsga-bizonyítványokról  szóló 71/1998. (IV. 8.) Kormányrendelet nem tartalmaz rendelkezést a javítási - esetleg más vizsgáztatási - hibák elleni jogorvoslati lehetőségre, azt sem írja elő, hogy a vizsgaközpontoknak szabályzatában kötelezően rendelkezni kellene róla. A szabályzat viszont tartalmazza a jogorvoslat lehetőségét, tartalmilag tehát a jogorvoslat biztosított. Felmerülhet e mellett is az igény a kérdés jogszabályi rendezésére. Az országgyűlési biztos azonban absztrakt normakontrollt nem végezhet, erre kizárólag az Alkotmánybíróságnak van hatásköre. Megállapítom ezért, hogy nincs törvényes lehetőségem a Kormányrendelet alkotmányosságának közvetlen vizsgálatára.

Budapest, 1999. október 5.

Dr. Polt Péter