OBH  5550/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Győrffy Zsuzsanna

Tárgy: gyámügyi eljárás kifogásolása

A vizsgálat megindítása

A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához benyújtott panaszában sérelmezte a jászapáti gyámhivatal eljárását, mely során azon kérelmét, hogy kk. F. I.-t családbafogadja elutasították.

F. I.-t három testvérével  átmeneti nevelésbe vették, a négy  gyermeket együtt nevelőszülőhöz helyezték. A panaszos véleménye szerint ez sérttette a kiskorú jogát, mert testvérei  bántalmazták, ez a gyermekben félelmet keltett.

A gyámhatósági eljárás során keletkezett iratokat megkértem, azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás

A panaszos levélben hívta fel az illetékes megyei gyámhivatal figyelmét a család nehéz helyzetére. Az anyát és négy gyermekét állítása szerint lakásukból kilakoltatták, azóta önkényes lakásfoglalóként laknak egy életveszélyes lakásban. A gyermekek apja a beadvány benyújtásakor börtön büntetését töltötte, ez idő alatt az anya élettársi kapcsolatot létesített. 

A panaszos bejelentése után a megyei gyámhivatal az illetékes városi gyámhatóságot kérte fel intézkedésre. A gyámhatóság a családnál környezettanulmányt végzett, ennek eredményeként a kiskorúakat védelembe vette, a védelembe vételről a panaszost tájékoztatta.

Az anyának  a gyámhivatal felajánlotta, hogy segítenek neki és gyermekeinek anyaotthoni elhelyezésben, ezt a lehetőséget az anya nem vette igénybe. A védelembe vétel nem vezetett eredményre, ezért a gyámhatóság a kiskorúak iratanyagát az illetékes városi gyámhivatalhoz áttette, a gyámhivatal őket ideiglenes hatállyal gyermekotthonba helyezte el.

A panaszos a kiskorúak ideiglenes hatályú beutalása után fordult a gyámhivatalhoz azzal a szóbeli kéréssel, hogy F. I.-t családjába fogadná. A családbafogadáshoz a gyermek anyja hozzájárult. A gyermekek állandó lakóhelye szerint illetékes gyámhivatal az apa büntetés-végrehajtási intézetének helye szerint illetékes  gyámhivatalt megkereste azzal a kéréssel, hogy az apát nyilatkoztassák gyermeke családba fogadásának kérdésében. Az apa gyermeke családba fogadásához nem járult hozzá, jegyzőkönyvi nyilatkozata szerint a panaszost nem is ismerte.

A Megyei Gyermek - és Ifjúságvédő Intézet és a Gyermekjóléti Szolgálat szakvéleménye szerint F. I.-nak traumát okozott volna, ha testvéreitől elválasztották volna, ezért a négy kiskorút együtt nevelőszülőhöz helyezték.

Az ideiglenes hatályú beutalás 30 napos törvényi határidejének letelte után  a kiskorúakat a gyámhivatal átmeneti nevelésbe vette.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról

2. § (1) A gyermekek védelmét ellátó helyi önkormányzatok, gyámhivatalok, bíróságok, rendőrség, ügyészség, más szervezetek és személyek e törvény alkalmazása során a gyermek mindenekfelett álló érdekét figyelembe véve, törvényben elismert jogaikat biztosítva járnak el.
(4) A családjából bármely okból kikerült gyermek biztonságát, korához és szükségleteihez igazodó gondozását, nevelését, egészséges személyiségfejlődését biztosítani kell.

7. § (1) A gyermek szüleitől vagy más hozzátartozóitól csak saját érdekében, törvényben meghatározott esetekben és módon választható el. A gyermeket kizárólag anyagi okból fennálló veszélyeztetettség miatt nem szabad családjától elválasztani.

9. § (1) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodóan a) állandóságot, érzelmi biztonságot nyújtó teljes körű ellátásban, gondozásban, (...)  megfelelő nevelésben, oktatásban részesüljön, 
b) gondozási helyének megváltoztatását, testvéreivel való együttes elhelyezését kezdeményezze,

68. § (1) Ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.

70. § (1) A szülői felügyeletet gyakorló mindkét szülő vagy a szülői felügyeletet egyedül gyakorló szülő kérelmére - a különélő másik szülő meghallgatásával - a gyámhivatal hozzájárulhat ahhoz, hogy a szülő egészségi állapota, indokolt távolléte vagy más családi ok miatt a gyermeket a szükséges ideig más, általa megnevezett család átmenetileg befogadja, gondozza és nevelje, feltéve, hogy a családbafogadás a gyermek érdekében áll.

72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete súlyosan veszélyezteti és emiatt a gyermek azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a bíróság, a rendőrség, az ügyészség, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a szakellátás keretében a gyermeket ideiglenesen b) a legközelebbi ideiglenes gondozási feladatokat is ellátó nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben helyezi el

77. § (1) A gyámhivatal a gyermeket átmeneti nevelésbe veszi, ha a gyermek fejlődését a családi környezete veszélyezteti, és veszélyeztetettségét az alapellátás keretében biztosított szolgáltatásokkal, valamint a védelembe vétellel nem lehetett megszüntetni, illetve attól eredmény nem várható, továbbá, ha a gyermek megfelelő gondozása a családján belül nem biztosítható. Az átmeneti nevelésbe vétellel egyidejűleg a gyámhivatal a gyermeket nevelőszülőnél vagy - ha ez nem lehetséges - gyermekotthonban, illetve más bentlakásos intézményben helyezi el és gyámot (hivatásos gyámot) rendel.

82. § (1) A gyámhivatal az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek gondozási helyét - a gyermek és az átmeneti nevelésbe vett gyermek szülőjének meghallgatása után a települési önkormányzat jegyzőjének javaslatára - a területi gyermekvédelmi szakszolgálat szakmai véleményének segítségével határozza meg.
(2) Az elhelyezés során a gyámhivatalnak figyelemmel kell lennie a nevelés megkívánt folyamatosságára, a testvérek együttes elhelyezésére, a gyermek nemzetiségi, vallási és kulturális hovatartozására, életkorára, egészségi állapotára, szocializációs szintjére, valamint a korábbi lakóhelyétől és tanintézményétől való távolságra.
(3) A gyermek tartós - családszerű - környezetének biztosításához az átmeneti vagy tartós nevelésbe vétellel egyidejűleg, illetve legkésőbb az átmeneti vagy tartós nevelésbe vételtől számított 30 napon belül a területi gyermekvédelmi szakszolgálat egyéni - a gyermek véleményét figyelembe vevő - elhelyezési tervet készít, amelynek elfogadásáról a gyámhivatal dönt.

A személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV.30.) NM. r. 

96. § (1) Ha a nevelőszülői feladat ellátására a nevelőszülőnek jelentkező személy alkalmas, a nevelőszülői hálózat működtetője értesíti a jelentkezőt a felkészítő tanfolyam időpontjáról. A felkészítés során a jelentkező számára át kell adni mindazokat az alapvető pedagógiai, pszichológiai, egészségügyi, szociális és jogi ismereteket, amelyek a gyermek gondozásához, neveléséhez, gyámsága ellátásához szükségesek. 

100. § (1) A nevelőszülői hálózat működtetője nevelőszülői tanácsadó alkalmazásával folyamatosan segíti a nevelőszülőt feladatai ellátásában, illetve biztosítja szakmai ellenőrzését.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani....

42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlevő ügyféllel azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet.

A vizsgálat megállapításai

A bekért iratanyagokból megállapítottam, hogy a négy kiskorú védelembe vétele, ideiglenes hatályú elhelyezése, majd átmeneti nevelésbe vétele és nevelőszülőhöz helyezése a gyermekek érdekében állt. A Gyermekjóléti Szolgálat egyéni elhelyezési tervét az anya látta, az abban foglalt intézkedéseket tudomásul vette.

A gyermekek állami gondoskodásba kerülésének elsődleges oka az anya és élettársa nem megfelelő életmódja (alkoholizálás, a gyermekek gondozásának, nevelésének elhanyagolása) volt.  

Az anya a gyámhivatalnál kérte, hogy a hatóság járuljon hozzá F. I. családba fogadásához. A panaszos írásbeli kérelmét F. I. családba fogadásával kapcsolatban a bekért iratanyagok között nem találtam.

Az apa nem egyezett bele F. I. családba fogadásába, így a gyámhivatal a kiskorú családba fogadásához nem járulhatott hozzá.

A négy gyermek nehezen dolgozta fel azt a tényt, hogy édesanyjuktól elszakadtak, biztonságérzetüket veszélyeztette volna, ha egymástól is elszakítják őket, ezért a gyámhivatal együttes elhelyezésük mellett döntött. A jövőben a testvérek egymás közötti erőszakos magatartását a gyermekek következetes nevelésével, odafigyeléssel lehetséges kiküszöbölni.

A gyámhivatal eljárása során szem előtt tartotta, hogy a gyermekvédelmi törvény előírása alapján a családjukból kikerült kiskorúakat együttesen és lehetőleg nevelőszülőnél kell elhelyezni. A nevelőszülők felkészítő tanfolyamon vesznek részt, munkájukat a gyermekvédelmi szakszolgálat tanácsadója rendszeresen segíti, ellenőrzi, ezért, ha a kiskorúak elhelyezése, gondozása, nevelése nem megfelelő, akkor a tanácsadó kezdeményezheti a gyermekek gondozási helyének megváltoztatását.

Megalapozatlan a panaszosnak az a véleménye, hogy a kiskorúak együttes nevelőszülői elhelyezése a panasz benyújtása idején  F. I. jogát sértette volna.

Fentiek alapján megállapítottam, hogy kiskorú F. I. családbafogadása ügyében a gyámhatóság eljárása alkotmányos visszásságot nem okozott, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése alapján a vizsgálatot lezárom.

Az eljáró gyámhivatal eljárási szabályt sértett, amikor a panaszosnak nem küldte meg a kiskorúak átmeneti nevelésbe vételi határozatát, mert a gyámhivatal döntése a panaszos szóbeli kérelmét bírálta el, továbbá a panaszosra vonatkozó rendelkezést is tartalmazott.

Felhívom az eljáró gyámhivatal figyelmét, hogy a továbbiakban fokozottan ügyeljen arra, hogy a határozat rendelkező részében érintett személyeknek a határozatot kézbesítsék.

Budapest, 2000. április 17.

Gönczöl Katalin