OBH 5547/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kunné dr.Simonyi Anna

A vizsgálat megindulása:
	Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a nyíregyházi jegyző a telekszomszédját a  fafeldolgozó üzeme működésének eltiltására kötelező határozatát nem hajtatja végre. A szomszédja engedély nélküli építkezése ügyében pedig a hatóság első bejelentésétől számítva csak 3 év elteltével hozott döntést.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert több alkotmányos jog sérülésének lehetősége merült fel.

Alkalmazott jogszabályok

Alkotmány 13. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság biztosítja  a tulajdonhoz való jogot,
Alkotmány 57. § (5) bekezdés  A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 
Alkotmány 2. § (1) bekezdés A Magyar köztársa  független, demokratikus jogállam
1957. évi IV. törvény  Az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
1964. évi IIII. törvény  Az építésügyről, valamint a végrehajtására kiadott 30/1964. (XII.2.) Kormányrendelet

12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet Az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról (továbbiakban: ÉVM rendelet)

46/1999. (XII.29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásról (továbbiakban: KTM rendelet)

85/1997. (V.28.) Kormányrendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari tevékenységekről és a telepengedélyezés rendjéről szóló 20/1982. (X.12.) IpM rendelet hatályon kívül helyezéséről

Megállapított tényállás:
	A panaszos 1992-ben kérte a nyíregyházi jegyzőtől, hogy a szomszédja által létesített fafeldolgozó telep létesítésének körülményeit vizsgálja ki. Ettől várta, hogy a több ütemben épült műhelyegyüttes lebontásra kerül és a zavaró tevékenység megszűntetését rendeli el a hatóság. Az első fokú ipari-kereskedelmi hatóság csak 1995-ben hozta meg a tevékenység gyakorlásának megtiltását tartalmazó döntését. A jogerős határozat végrehajtatása érdekében 1995 - 1998. között négy ízben szabott ki végrehajtási pénzbírságot a jegyző, összesen 80.000.- Ft összegben. A panaszos 1998. augusztusi ismételt végrehajtási kérelmére a jegyző arról tájékoztatta, hogy jogszabályváltozás miatt a végrehajtási eljárást nem tudja folytatni. 

A vizsgálat megállapításai:
	Eljárásom során tájékoztatást kértem a jegyzőtől, majd a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjénél. A jegyzői válaszból megállapítottam, hogy a fafeldolgozó ügyében az eljárás 1992-ben indult meg.  A műhely egy építési engedély alapján épült gazdasági épület engedély nélküli - folyamatos - bővítésével alakult ki. A konkrét építkezések idejének megállapítása nem volt tisztázható sem a szomszédok nyilatkozata, sem szakértői vélemény alapján. Időközben a panaszos szomszédja telepengedélyt kért a hatóságtól, A jegyző a kérelmet  - másodfokon elbírált - határozatával 1993-ban elutasította, tekintettel arra, hogy a kérelmező nem rendelkezett terület-felhasználási engedéllyel, amelynek megkérésére kötelezték. A terület-felhasználási és az egyidejűleg benyújtott fennmaradási engedély iránti kérelmet  a jegyző, figyelemmel a területre érvényes rendezési tervre, szintén elutasította. A határozatot a másodfokú hatóság helybenhagyta. A fafeldolgozó és asztalos üzem működését a jegyző 1995-ben tiltotta csak meg. A kérelem benyújtása és az érdemi döntés között három év telt el úgy, hogy a hatóság tudomással bírt arról, hogy sem építési-, sem terület-felhasználási-, de elsősorban telepengedéllyel nem rendelkezett a panaszos szomszédja. A megyei közigazgatási hivatal válaszából kiderült, hogy a jegyzői eljárás elhúzódását a felettes hatóság is észrevételezte. Ezért   felhívta  a nyíregyházi jegyző figyelmét arra a tendenciára, hogy a város hatósági ügyeit intéző irodái sorozatosan megsértik az anyagi és eljárásjogi rendelkezéseket. A rendelet 30. § (1) bekezdése értelmében minden építményt, illetőleg annak részét (helyiségét) csak az építési és használatbavételi (fennmaradási) engedélyben meghatározott, ennek hiányában pedig a rendeltetésének megfelelő célra és úgy szabad használni, hogy ez az állékonyságot, az egészséget, az élet- vagy közbiztonságot ne veszélyeztesse és a megengedett határértékeket meghaladó mértékű káros hatást ne gyakoroljon a környezetére. A hivatkozott jogszabályhely (2) bekezdése értelmében pedig  az építményt csak az építési és a használatbavételi engedélyben meghatározott célra szabad használni. Az engedélyezett céltól eltérő használathoz az építésügyi hatóság engedélye szükséges. Tekintettel arra, hogy a felépült építményre nem volt ( és jelenleg sincs ) érvényes fennmaradási engedély, az engedély nélküli használat megtiltásáról is kellett volna rendelkeznie a jegyzőnek. A panaszos végrehajtási kérelmére adott  jegyzői válaszban hivatkozott, a telepengedélyezésről szóló miniszteri rendeletet a végrehajtási kérelmeket követően helyezték hatályon kívül. Ezért ez a válasz megalapozotlan volt.
	Azzal, hogy a jegyző 1992-ben benyújtott kérelemre csak 1995-ben intézkedett  és az engedély nélküli építkezés ügyében is csak 1996-ban döntött (bontási határozat meghozatala), az Alkotmányban rögzített, a jogállamiságból eredő jogbiztonsággal és az ehhez szervesen kapcsolódó tisztességes eljáráshoz való jog követelményével, valamint a jogorvoslati joggal összefüggésben visszásságot okozott, ugyanis a hatósági döntés hiányában a panaszost jogorvoslati jogától fosztotta meg. Visszásságot. okozott a jegyző a tulajdonhoz fűződő alkotmányos joggal kapcsolatban is azzal, hogy éveken keresztül nem járt el a hatóság a panaszos szomszédságában folytatott engedély nélküli  ipari tevékenységgel kapcsolatos beadványok alapján, és így nem vizsgálta a  panaszos ingatlanát érő káros hatást sem.
Az időközben megjelent és 1999. október 11-én hatályba lépő, a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezési eljárásról szóló 80/1999. (VI.11.) Kormányrendelet alapján azonban a települési önkormányzat jegyzőjének  mind hivatalból, mind bejelentésre ellenőriznie kell, hogy a telepengedélyhez kötött tevékenységet jogerős engedély alapján kezdik meg, folytatják, illetőleg módosítják. A közigazgatási hivatal vezetője arról tájékoztatott, hogy részben a panaszos kérelmeire, részben hivatalból több, az eljárás hatékonyságát és az ügy mielőbbi lezárását sürgető intézkedést tett. A panaszos törvényességi kérelme alapján a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Főügyészség a V.87/1999/4. sz. felszólalásában indítványozta hasonló esetben a módosított Áe. 4. § (2) bekezdésében foglaltak alapján az adott ügy elvonására, egyidejűleg más eljáró hatóság kijelölésére vonatkozó rendelkezési lehetőség alkalmazását. A hivatkozott főügyészségi átirat tájékoztatta a közigazgatási hivatal vezetőjét arról, hogy a polgármesteri hivatal hatósági iroda vezetőjével szemben fegyelmi eljárást kezdeményezett közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos kötelezettség vétkes megszegése miatt. A másodfokú hatóság tájékoztatásából kiderült, hogy a panaszos szomszédja a faipari tevékenységet 1999-ben felszámolta. Egyidejűleg az épület eltérő rendeltetés szerinti fennmaradását kérte. Az engedély nélküli építkezés ügyében a bírság által elrendelt ismételt közigazgatási eljárás során a jegyző az engedélyt határozatával megadta, a panaszos bontás elrendelésére irányuló kérelmét pedig elutasította. A  döntéseket a másodfokú hatóság megsemmisítette a tényállás tisztázatlansága miatt és a hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. Az új eljárás során hozott határozatok közül a panaszos kérelmét elutasító döntést a másodfokú hatóság helybenhagyta. A fennmaradási engedélyt magadó határozat elleni fellebbezés alapján ismételten új eljárás lefolytatására utasította a felettes hatóság a jegyzőt. Az eljárás jelenleg folyamatban van.
	A feltárt alkotmányos jogokkal kapcsolatos  visszásságok részben megszűntek, hiszen a panaszost és környezetét zavaró ipari tevékenység gyakorlása megszűnt.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdés alapján kezdeményezem:
	1.) Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata jegyzőjénél, hogy 
Intézkedjen arról hivatalában, hogy a jövőben mind az eljárási, mind az anyagi jogi szabályokat maradéktalanul tartsák be.
	2.) Felhívom Nyíregyháza Megyei Jogú Város  Polgármesterét, hogy a folyamatos mulasztás miatt  kezdeményezzen vizsgálatot a jegyzővel szemben, szükség esetén  fegyelmi eljárást  a vonatkozó jogszabályok alapján. (hivatkozva az OBH 5273/1999. sz. jelentésben foglaltakra is.)
	3) Felkérem a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy 
a.) A vizsgált ügyhöz hasonló esetben éljen a megyei főügyészség jelzésében hivatkozott (eljáró hatóságot) kijelölési jogával.
b.) A működési területén hívja fel a jegyzők figyelmét a hatályba lépő kormányrendelet maradéktalan betartására;
c.) Intézkedjen arról hivatalában, hogy a jövőben mind az eljárási, mind az anyagi jogi szabályokat maradéktalanul tartsák be, valamint felügyeleti jogkörében járjon el, amennyiben jegyzői mulasztást tár fel;

Budapest, 2000. július 24.

Gönczöl Katalin