OBH 5536/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása
	Egy érdi lakos azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert sérelmezte, hogy a Magyar Energia Hivatal nem intézkedett annak érdekében, hogy a gázszolgáltatóval számára visszafizettesse a hálózatfejlesztési díjon felül megfizetett költségeket. Beadványa szerint 1997. év augusztusában a Tiszántúli Gázszolgáltató Rt. (továbbiakban TIGÁZ Rt.)  Százhalombattai Szolgáltatási Üzeme gázvezetéket vezetett ingatlanához.  A gázbevezetéssel kapcsolatosan a panaszos a következő költségek terheit viselte:
1) hálózatfejlesztési hozzájárulás 80 000 Ft,
2) geodéziai vizsgálat 2000 Ft,
3) földmunka 40 000 Ft és a felhasznált anyag 3000 Ft,
4)  a gázszolgáltató az ellenőrzésért és a bekötésért 18 000 Ft-ot számolt fel,
5) a gázóra felszerelése 1344 Ft volt és a "Gázklinikának" 3000 Ft-ot fizetett az üzembe helyezésért.  Ez hozzávetőlegesen 147 ezer Ft-ot tett ki.  A panaszos ezek után a Magyar Nemzet 1998. január 22-i számában "Törvénysértő Gázszolgáltatók " címmel egy cikket olvasott, melyben az állt, hogy "akitől hálózatfejlesztési hozzájáruláson túl bizonyíthatóan további összeget kértek a gázcsonk kiépítéséért, nyugodtan forduljon az energiahivatalhoz, pénzét akár utólag is visszafizetik".   Az újságcikk alapján a Magyar Energia Hivatalhoz fordult azzal a kérelemmel, hogy a hálózatfejlesztési díjon túl fizetett összeget fizettesse vissza a gázszolgáltatóval a hivatal, de kérelmét elutasították.
A jogállamiságból fakadó jogbiztonság ( Alk. 2. § (1)bek.)  és a tulajdonhoz fűződő jog ( Alk. 13. § (1) bek) sérelmének gyanúja miatt az ügyben vizsgálatot indítottam.  
Az ügy megfelelő kivizsgálása érdekében megkerestem a Magyar Energia Hivatalt, a TIGÁZ Rt. -t. és az érdi önkormányzat polgármesterét, jegyzőjét, valamint a Gazdasági Minisztérium Energetikai Főosztályának munkatársát.  A megkeresett szervek a szükséges felvilágosításokat megadták.

Megállapított tényállás
	Panaszos 1997. augusztusában a TIGÁZ Rt.-vel gázt vezetetett családi házához.  Ennek során a panaszos elmondása szerint - a 80 ezer Ft-os hálózatfejlesztési hozzájáruláson túl 67.337 Ft egyéb költséget fizetett meg.  Erről hivatalomnak egy 17 ezer 933 Ft-os számlát - amely nem az ő nevére, hanem a bekötési munkálatokat végző vállalkozó nevére állított ki a TIGÁZ Rt.  - és egy 1344 Ft-os, - már a panaszos nevére kiállított - számlát tudott benyújtani.  Ezzel a panaszos nem tudta igazolni a következő összegek kifizetését: a földmunkák elvégzésért kifizetett 40 ezer Ft-ot, a felhasznált és bekötött csövekért kifizetett 3000 Ft-ot, a geodéta közreműködését fizetett 2000 Ft-ot és a Gázklinikának fizetett 3000 Ft-ot.  Amikor levélben megkerestem a panaszost ezen számlák benyújtását kérve, akkor személyesen megjelent hivatalomban és előadta, hogy ezen munkálatok kifizetéséről nem kapott számlát.
1998. január 26-án panaszos a Magyar Energia Hivatalhoz fordult kérve azt, hogy a hálózatfejlesztési hozzájáruláson túl a gázszolgáltatónak jogtalanul  kifizetetett 67.337 Ft-ot fizettesse a Hivatal vissza.
A Magyar Energia Hivatal Fogyasztóvédelmi Osztályának vezetője 1998. április 24-én tájékoztatta a panaszost, hogy ügyében vizsgálat folyik a gázszolgáltató bevonásával és az eredményről a későbbiekben értesítik.
A TIGÁZ Rt. az üggyel kapcsolatban a Magyar Energia Hivatalnak a következő tartalmú tájékoztatást adta: " (...) Tájékoztatjuk, hogy a megjelölt ingatlanon a Százhalombattai Gázszolgáltatási Üzem dolgozói kizárólag a mellékelten megküldött számlákon szereplő szolgáltatást végezték el.
Az elosztóvezetékre történő utólagos rácsatlakozás lehetőségének biztosításáért fogyasztónk a korábban kötött megállapodásnak megfelelően az önkormányzat számlájára fizette be a 80 ezer Ft összegű hozzájárulást.
A leágazó vezeték beruházójaként társaságunk külső vállalkozót bízott meg annak terveztetésével és kivitelezésével.  A közöttük létrejött megállapodásnak megfelelően történt az, hogy fogyasztó biztosította a kivitelezéshez szükséges anyagot, továbbá a használatbavételi engedélyezést megelőző nyíltárkos bemérés geodéziai munkálatainak költségeit is közvetlenül ő teljesítette.  A számlákban megrendelt és elvégzett szolgáltatások ( élőrekötés, a gázmérőre felszerelt plomba, valamint a fogyasztó tájékoztatása a földgáz biztonságos használatáról) díjait számláztuk.  A felszerelt készülékre vonatkozóan társaságunk nem rendelkezik érvényes garanciális és szerviz-szerződéssel, ennek megfelelően az arra felhatalmazott Gázklinika nevet viselő magánvállalkozás szerelője végezte el a  beüzemelést."
1998. június 17-én a panaszos a következő tartalmú levelet kapta a Magyar Energia Hivatal fogyasztóvédelmi osztályának vezetőjétől:
"  Hivatalunknak címzett gázbekapcsolási díjfizetéssel kapcsolatos ügyét megvizsgáltam és ennek alapján a következőkről tájékoztatom.
Hivatalunk az 1994. évi XLI és XLVIII törvények alapján kiadott kormány és miniszteri rendeletekben előírt feladatokat hajtja végre.  Ennek megfelelően többek között csak a monopolhelyzetben lévő gázszolgáltatókkal szemben tud eljárni.
Az Ön panaszos levelében felsorolt hét tétel közül csak a 6. pontbeli 1344 Ft-os gázóra felszerelés érinti a TIGÁZ Rt-t mint gázszolgáltatót, ami egy indokolt költség volt, legfeljebb a gázszolgáltató adott ki hiányos tájékoztatást erről Önnek.  Az önkormányzatnak fizetett 80 ezer Ft hálózatfejlesztési hozzájárulás, az F.L. vállalkozónak kifizetett 40 ezer Ft és a 3 ezer Ft geodéziai felmérés díjának kifizetése a felek közötti megállapodás alapján történt, amibe hivatalunk nem illetékes eljárni.
A fentiek alapján nincs alapos indokom, hogy a gázszolgáltatót díjfizetésre utasítsam."
Az önkormányzat és TIGÁZ Rt-hez intézett megkeresésekre adott válaszokból kiderült, hogy Érden arra az utcára vonatkozóan, ahol a panaszos lakik 1997-ben nem volt hálózatfejlesztési megállapodás.  1993-ban építették ki az érintett utcában a gázvezetéket, amelyben a panaszos akkor nem vett részt.   A hálózatra történő utólagos csatlakozás esetén az önkormányzatnak 80 ezer Ft. hálózatfejlesztési hozzájárulást kell fizetni, melyet önkormányzat közműhálózat-fejlesztésre fordít.  Utólagos csatlakozás esetén a hálózatfejlesztési hozzájáruláson túl meg kell fizetni a tervezési díjat és a kivitelezést.    A tervezőt és kivitelezőt minden esetben az érintett lakó választja ki.

	A Magyar Energia Hivatal fogyasztóvédelmi panaszok kivizsgálásával kapcsolatos tájékoztatása: 
" A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. tv. 11. § (1) bekezdése alapján az elintézésre hivatott szerv a vizsgálat befejezésekor tett intézkedésről, vagy annak mellőzéséről köteles a bejelentőt írásban haladéktalanul értesíteni.  Az állásfoglalás indokait közölni.  E törvényhely alapján a Magyar Energia Hivatal, mint fogyasztóvédelmi tevékenységet is ellátó szerv, a nála bejelentett panaszok kivizsgálása után tett intézkedésről a panaszost levélben tájékoztatja.  Egyet nem értése esetén a panaszos közvetlenül fordulhat bírósághoz, így az államigazgatási határozat hiányából jogsérelem a panaszosra nézve nem származik.  Azokban az esetekben, amikor a jogszabályokban, rendeletekben, üzletszabályzatokban foglalt rendelkezéseket a szolgáltató súlyosan megsérti, lefolytatjuk az államigazgatási határozat meghozatalához szükséges vizsgálatot csakúgy mint azokban az esetekben is, amikor bírság kiszabásáról intézkedünk.  Egyébként a hivatal első fokú határozatát másodfokon a Gazdasági Minisztérium bírálhatja felül és ha a panaszos további jogorvoslatot kíván igénybe venni, ekkor fordulhat bírósághoz.  A Hivatal esetében az is figyelembe veendő, hogy az államigazgatási határozat meghozatalához szükséges eljárásrend végig vitele- figyelembe véve a hivatal ügyintézői kapacitását - az évi mintegy ezer ügy elintézését lehetetlenné tenné."

Alkalmazott jogszabályok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
•	A gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI tv. egységes szerkezetben a végrehajtásról szóló 3/1995. ( I. 20.) Korm. rendelettel
Gszt. 1. § (1) E törvény hatálya kiterjed:
b) a gázszolgáltatás iránti igények kielégítésére és a gázszolgáltatásra,
d) a fogyasztók érdekeinek védelmére,
Gszt. 3. § A törvény alkalmazásában
a) gázszolgáltató: az az önálló jogi személyiséggel rendelkezô gazdálkodó szervezet, amely meghatározott településrészen, településen (településeken), területen a gázszolgáltatásra engedélyt kapott;
f) gázelosztó vezeték: az a csôvezetékrendszer - a hozzá tartozó nyomáscsökkentô és szabályozó berendezésekkel -, amely a gázátadó állomás kilépô oldalától indult, és a fogyasztó telekhatáránál ér véget. Tartályos ellátás esetén a tartály telepítésére szolgáló ingatlanról kilépô gázvezeték;
g) fogyasztói nyomásszabályozó: a gázelosztó vezetéken érkezô gáz nyomását a fogyasztó berendezések üzemeltetéséhez szükséges nyomásra csökkenti, és közel állandó értéken tartja;
h) telekhatár: a gázszolgáltatással érintett ingatlannak az ingatlan-nyilvántartás szerinti határa;
i) csatlakozó vezeték: a fogyasztó telekhatárától a gázmérô fôcsapjáig vagy - gázmérô hiányában - a fogyasztói fôcsapig terjedô vezeték és tartozékai;
j) gázmérô: az a hiteles mérôeszköz tartozékaival együtt, amely az elfogyasztott gázmennyiség mérésére szolgál;
k) fogyasztói vezeték: a gázmérôtôl, ennek hiányában a fogyasztói fôcsaptól a gázfogyasztó készülékig terjedô vezeték;
p) fogyasztó: a gázszolgáltatótól vagy a gázértékesítôtôl gázt vételezô természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkezô gazdasági társaság; fogyasztó lehet
1. lakossági fogyasztó: egy vagy több fogyasztási helyet képezô lakóépület, lakás vagy üdülô használója,
Magyar Energia Hivatal
Gszt. 4. § (1) A természetes monopolhelyzetben lévô gázszolgáltatás és a gázértékesítés engedélyezését, a fogyasztói igény kielégítésének és a szolgáltatás színvonalának ellenôrzését, a fogyasztóvédelmet a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) látja el.
(2) A Hivatal önálló feladattal és hatáskörrel rendelkezô országos hatáskörű államigazgatási szerv, amelynek irányítását a Kormány, felügyeletét a Kormány által kijelölt miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el.
Gszt. 6. § (1) A Hivatal
(3) A Hivatal eljárására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései az irányadóak azzal az eltéréssel, hogy az ügyintézés határideje 90 nap.
Fogyasztóvédelem
Gszt. 7. § (1) A szolgáltató és a gázértékesítô köteles együttműködni a fogyasztókat érintô kérdésekben a fogyasztók társadalmi érdekképviseleti szervezeteivel. Ennek részletes szabályait az ipari és kereskedelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) rendeletben határozza meg.
(2) A Hivatal a gázszolgáltatás és értékesítés keretében
c) kivizsgálja a fogyasztói panaszokat,
Gszt. 17. § (1) Települések, településrészek, illetve fogyasztók gázszolgáltatásba történô bekapcsolásához szükséges gázelosztó rendszer az elôírt műszaki-biztonsági, pénzügyi és gazdasági feltételek megtartása mellett létesíthetô. A megépült gázelosztó rendszert csak gázszolgáltató üzemeltetheti.
(2) Az általános közüzemi szerzôdés kötésére jogosult fogyasztók a gáz hatósági árával nem fedezett fejlesztési költségekre a miniszter rendeletével meghatározott mértékű hálózatfejlesztési hozzájárulást kötelesek a gázszolgáltatónak fizetni. Az egyedi közüzemi szerzôdést kötô, valamint a 21. § (4) bekezdés szerinti fogyasztó a szolgáltatóval a polgári jog szabályai szerint állapodik meg az árral nem fedezett fejlesztési, továbbá a különös fogyasztói igények teljesítésérôl.
Gszt. 18. § (1) A csatlakozó vezeték és a fogyasztói berendezés megépítése az ingatlantulajdonos kötelessége.
•	A gázelosztó vezetékre vonatkozó hálózatfejlesztési hozzájárulásról szóló 32/1995. ( VIII.8.) IKM rendelet
1. § (1) E rendelet hatálya a gázellátásba újonnan bekapcsolandó településeken, településrészeken levô fogyasztók igényének kielégítését szolgáló gázelosztó vezeték gázszolgáltató által történô létesítéséhez, bôvítéséhez (a továbbiakban: beruházás) szükséges, valamint a meglevô elosztóvezetékre utóbb rákapcsolódók által fizetendô hálózatfejlesztési hozzájárulás (a továbbiakban: hozzájárulás) megállapítására terjed ki.
(2) A hozzájárulás konkrét összegét beruházásonként, illetôleg fogyasztónként az e rendelet mellékletében (a továbbiakban: melléklet) meghatározott számítási szabályok alkalmazásával a gázszolgáltató határozza meg. A meghatározott hozzájárulás összegérôl, valamint a kapcsolódó háttér számításokról a gázszolgáltató a Magyar Energia Hivatalt tájékoztatja.
(3) A gázszolgáltató legfeljebb a melléklet alapján kiszámított és a 3. §-ban leírtaknak megfelelô hozzájárulást jogosult kérni saját tulajdonú elosztó vezetékére az újonnan bekapcsolandó fogyasztóktól.
3. § (1) A fizetendô hozzájárulás összegét az adott beruházásra készített, az érintett önkormányzat által elfogadott tanulmányterv alapján, a melléklet 2. pontjában meghatározott módon kell kiszámítani.
(2) A hozzájárulás összegét a gázszolgáltató a fogyasztók között - eltérô megállapodás hiányában - teljesítményigényük arányában osztja fel.
(3) A beruházáshoz tartozó várható legnagyobb teljesítményigényt a település statisztikai adatai és a várható bekapcsolások alapján kell megállapítani.
(4) A hozzájárulás megfizetésére a gázszolgáltatóval egyedi szerzôdést kell kötni.
•	A közműfejlesztések támogatásáról szóló 89/1991. ( VII.12.) Korm. rendelet
1. § (1) Ha a magánszemély közműfejlesztéshez - új közmű építéséhez, illetve meglévô közmű kapacitásnövelése érdekében annak bôvítéséhez - pénzbeli befizetéssel hozzájárul, az állami költségvetés az erre a célra befizetett összeg 15%-át visszatéríti. A pénzbeli hozzájárulás összege nem nyújthat fedezetet a közműfejlesztési beruházást terhelô és visszaigényelhetô elôzetesen felszámított általános forgalmi adóra.
3. § (1) A visszatérítendô összegrôl szóló igazolást az a szervezet adja ki, amelyhez a magánszemély a befizetést teljesítette.
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV tv.
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek elômozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendô kérdésekben határozatot hoz.

A vizsgálat megállapításai
	I. Azon panasz vizsgálata miszerint a Magyar Energia Hivatal elutasította a panaszos azon kérelmét, hogy a gázszolgáltató által "jogtalanul beszedett" összeg visszatérítésére kötelezze a szolgáltatót
	Ennél a pontnál először azt vizsgáltam, hogy a hivatal a fogyasztóvédelmi panaszt a rá vonatkozó anyagi és eljárási szabályoknak megfelelően vizsgálta-e meg.
A hivatalnak a gázszolgáltató által, a gázbevezetés során felszámolt költségeket kellett ennek során ellenőriznie.  Miután a gázszolgáltatónak a panaszos csak az élőrekötésért, a gázmérőre felszerelt plombáért, valamint a részére történt kötelező tájékoztatásért fizetett, ezért a hivatalnak csak ezekre a költségekre vonatkozóan volt hatásköre a vizsgálatot lefolytatni.  Miután a földmunkálatokat, a geodéziai vizsgálatot és az üzembehelyezést nem a szolgáltató végezte, ezért az ezzel kapcsolatos költségek vizsgálata nem tartozik a hivatal hatáskörébe.  Ezzel kapcsolatban megállapítottam, hogy a hivatal megállapításai helytállóak abból a szempontból, hogy a panaszos által sérelmezett hálózatfejlesztési hozzájáruláson túl az a tény, hogy egyéb költségeket is viselnie kellett, nem jogszabályellenesek.  A panaszos által megjelölt újságcikket elolvasva megállapítottam, hogy a cikk valóban alkalmas arra, hogy az állampolgárok téves következtetéseket vonjanak le a hálózatfejlesztési hozzájárulással kapcsolatban.  Ezért megkerestem a Gazdasági Minisztérium Energetikai Főosztályának egyik munkatársát és a  Magyar Energia Hivatal fogyasztóvédelmi ügyekkel foglalkozó munkatársát és mindketten azt a tájékoztatást adták, hogy a hálózatfejlesztési hozzájárulás a gyakorlatban az elosztóvezeték megépítésének fedezete és nem a fedezi a csatlakozóvezetékek megépítését.  Ezt mindenkinek magának kell fizetnie. Ezt a költséget ugyanúgy megfizették a beruházásban kezdetben részt vevők, mint az utólagos csatlakozók.
A fent leírtakra tekintettel megállapítom, hogy nem okozott a Magyar Energia Hivatal a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot, azzal  hogy nem fizetette meg a gázszolgáltatóval az utólagos rácsatlakozás során azokat a költségeket, amelyek a csatlakozó vezeték megépítésével összefüggésben merültek fel.
	A vizsgálat során a Magyar Energia Hivatal vezetője téves tájékoztatást adott azzal kapcsolatban, hogy a 32/1995. ( VIII.8.) IKM rendelet hatálybalépése előtt megépült, de a rendelet hatálybalépése után történő utólagos rácsatlakozás esetén melyik jogszabályt kell alkalmazni.  A Hivatal vezetőjének véleménye szerint ezekben az esetekben az 1/1977. ( IV. 6.) NIM sz. rendeletet kell alkalmazni.  A vizsgálat során azonban megállapítottam, hogy tévesen alkalmazza a MEH azt a jogelvet, hogy a jogviszony keletkezésekor hatályban lévő jogszabályt kell alkalmazni.  Igaz, hogy a vizsgált esetben a beruházás az 1/1977. ( IV. 6.) NIM rendelet hatálya idején valósult meg, azonban az utólagos csatlakozás 1995. augusztusa után történt.  1995. augusztus 28-tól a 1/1977. ( IV. 6.) NIM rendelet helyébe lépett a 32/1995. ( VIII.8) IKM rendelet.  A 32/1995. ( VIII. 8.) IKM rendelet nem rendelkezik arról, hogy a hatályba lépése előtt létesített gázelosztó vezetékre való csatlakozásra a korábbi jogszabályt kellene alkalmazni.  Ebből következik, hogy az 1/1977. ( IV. 6.) NIM rendeletre nem hivatkozhatnak.
	Függetlenül a gázelosztó vezeték létesítésének idejétől az utólagos rácsatlakozásnál csak a 32/1995. ( VIII. 8.) IKM rendelet alkalmazható.  Erre egyébként az országgyűlési biztos az OBH 6810/1996. és a 4589/1999. sz összevont jelentésében már felhívta a Magyar Energia Hivatal figyelmét.
	II) Hivatalból terjesztettem ki a vizsgálatot arra a tényre, hogy a Magyar Energia Hivatal a fogyasztói panaszok kivizsgálása során nem folytat le államigazgatási eljárást, hanem a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. tv. alapján jár el és ennek során levélben értesíti a panaszt benyújtó személyeket a vizsgálat eredményéről.
Megvizsgálva gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI. tv. Magyar Energia Hivatalt szabályozó részét, megállapítottam, hogy a tv. 4. § (2) bekezdése kifejezetten úgy rendelkezik, hogy a" hivatal önálló feladattal és hatáskörrel rendelkező országos hatáskörű államigazgatási szerv". A tv. 6. § (3) bekezdése alapján a hivatal eljárására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései az irányadók azzal az eltéréssel, hogy az ügyintézés határideje 90 nap.  A törvény nem rendelkezik azonban arról, hogy a fogyasztóvédelmi panaszok esetén az 1977. évi I. tv. rendelkezéseit kellene a hivatalnak alkalmaznia.  Megítélésem szerint a fogyasztóvédelmi panaszok kivizsgálása esetén az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. alapján kell eljárnia a MEH-nek.
	Ha a Magyar Energia Hivatal a fogyasztóvédelmi panaszokat nem az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. alapján, hanem az 1977. évi I. tv. alapján bírálja el, az nyilvánvalóan sérti a jogállamiságból fakadó jogbiztonság és követelménye részeként értelmezhető tisztességes eljáráshoz való jogot.
Az alkotmányos visszásság megállapításához először az Alkotmánybíróság által, a jogállamisággal és jogbiztonsággal  összefüggésben kifejtetteket idézném:
Az Alkotmánybíróság már számos határozatában foglalkozott a jogállamiság elve illetve jogbiztonság követelményére vonatkozó és a jogalkalmazó szervekre is értelmezhető követelményekkel és döntéseiből legfontosabb kritériumként a kiszámíthatóságra vonatkozó elvárás olvasható ki.  Ha valamely jogalkalmazói intézkedés, mulasztás stb. az országgyűlési biztos vizsgálatának szempontjából vélelmezhetően relevánsnak tekintett alkotmányos jog bármely részjogosítványára negatív kihatással van, akkor az adott alkotmányos joggal összefüggő sérelem már megállapítható.
Az országgyűlési biztosok gyakorlatában alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság akkor állapítható meg, ha az ügyben érintett alkotmányos jog gyakorlása Alkotmányt sértő korlátozást szenvedett, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn.  Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz a jogkorlátozás, ha nem az Alkotmány által megengedett célra irányul, illetve ha aránytalan, vagyis túllépi az alkotmányos cél által megkívánt mértéket.  
Nem helytálló a hivatal vezetőjének tájékoztatása abból a szempontból sem, hogy az 1977. évi I. tv. alapján elbírált kérelmekkel kapcsolatban született tájékoztató levél lehetővé teszi a panaszosok bírósághoz való fordulást.  A tv. 17. §-a alapján a panasz ugyanis olyan kérelem, amely egyéni jogsérelem, vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul és elintézése nem tartozik más jogilag szabályozott - különösen bírósági, államigazgatási, munkaügyi döntőbizottsági - eljárásra. 
Az 1977. évi I. törvény alapján elbírált panaszok során nem születik határozat.  Természetesen helytálló a MEH vezetőjének azon  fejtegetése miszerint a náluk lefolytatott államigazgatási eljárás után a megszületett döntés ellen a gazdasági miniszterhez, majd kedvezőtlen tartalmú döntés esetén bírósághoz fordulhat az illető - de ez a vizsgált esetre nem alkalmazható.  Nem fogadható el az az indokolás sem, mely azzal támasztja alá a panasz tv. alkalmazását, hogy a hivatalnak nincs kapacitása arra, hogy kevésbé súlyos jogsérelem esetén is lefolytassa az államigazgatási eljárást  Ezért csak akkor folytatják le az eljárást, ha a szolgáltató súlyosan  megsérti a rá vonatkozó jogszabályokat vagy üzletszabályzatot, illetve ha bírság kiszabása szükséges.
	Nem tekinthető alkotmányos cél által vezéreltnek és ezért alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz a jogállamiságból fakadó jogbiztonság és szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben a Magyar Energia Hivatal azzal, hogy a fogyasztóvédelmi panaszokat nem az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. alapján bírálja el.  Alkotmányos cél által nem igazolható és ezért visszásságot okoz minden olyan eljárás melyet nem a rá vonatkozó jogszabályok alatt folytatnak le.
	III) A vizsgálatot hivatalból terjesztettem ki arra, hogy született-e az önkormányzat és a panaszos között olyan megállapodás, mely a befizetett hálózatfejlesztési hozzájárulás későbbi befizetésekkel arányosan csökkentett részének sorsáról rendelkezik.
	A vizsgálat során több alkalommal megkerestem az önkormányzat polgármesterét, jegyzőjét és egyik munkatársát azért, hogy az 1993-ban történt gáz-beruházás részleteit abból a szempontból megismerjem, hogy az önkormányzatnak milyen szerepe volt a beruházásban, részt vett-e anyagilag a beruházásban, vagy tisztán lakossági beruházásból épült a gázvezeték.  A megkeresések során egymásnak ellentmondó információkat kaptam a beruházás körülményeiről.  Az ellentmondások feloldása érdekében több alkalommal telefonon is egyeztettünk, de az önkormányzat a beruházással kapcsolatban egyetlen írásbeli dokumentációt sem tudott a rendelkezésemre bocsátani, ezért a tényállást csak rendkívül hiányosan tudtam megállapítani.  Az egymásnak ellentmondó információkkal kapcsolatban azt a tájékoztatást kaptam, hogy a hét évvel ezelőtt történt beruházásról az ügy szempontjából lényeges iratok nem lelhetők már fel.  Az egymásnak ellentmondó információknak az a további oka, hogy azóta többször cserélődtek az ezen a szakterületen dolgozó munkatársak.  Miután a polgármester egyik munkatársa több alkalommal rendkívül készségesen próbált az ügyben a segítségemre lenni, ezért nem állapítom meg azt, hogy munkámat a vizsgált szerv akadályozta volna.
Azt az önkormányzat is elismerte, hogy a panaszossal megállapodást nem kötött  a visszautalással kapcsolatban.  Olyan megállapodás sem született, hogy az önkormányzat a "túlfizetéseket" közmű fejlesztésre fordítaná.  Ezzel a gyakorlatával az önkormányzat megsértette a gázelosztó vezetékre vonatkozó hálózatfejlesztési hozzájárulásról szóló 32/1995. ( VIII.8.) IKM rendelet 3 §-át.  Ezért megállapítom, hogy a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben az önkormányzat alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott.
Tudomásomra jutott az is, hogy a panaszos nem kapta vissza az önkormányzattól a 89/1991. ( VII.12.) Korm. rendelet alapján közműfejlesztésre befizetett összeg 15 %-át - melyre állami támogatás jár.  Miután a visszatérítést a közműfejlesztést befizető személynek kell kérelmeznie, ezért nem állapítható meg alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem.  Tekintettel az önkormányzat rendkívül rossz nyilvántartására és arra, hogy a megállapodás megkötését elmulasztotta, felmerül, hogy a beruházással összefüggő, lakosságot érintő tájékoztatási kötelezettségének is hiányosan tett eleget.
Miután az önkormányzat által elmulasztott megállapodás megkötését utólag pótolni nem lehet, ezért a visszásság közvetett orvoslása érdekében kezdeményezem, hogy az önkormányzat az elmaradt állami támogatást fizesse ki a panaszosnak.

Kezdeményezés
	1) Élve az Obtv. 21. §-ában biztosított jogkörömmel, felkérem a Magyar Energia Hivatal főigazgatóját, hogy gondoskodjon arról, hogy a fogyasztóvédelmi panaszokat az 1957. évi IV. tv rendelkezései alapján bírálják el.
	2) Élve az Obtv 21. §-ában biztosított jogkörömmel, felkérem Érd Város Önkormányzatának polgármesterét arra, hogy a jövőben, amennyiben az önkormányzat beruházóként vesz rész gázközmű kiépítésében, akkor tartsa be a 32/1995. IKM rendeletben foglaltakat,
	3) Felkérem a polgármestert arra is, hogy a intézkedjen annak érdekében, hogy a panaszosnak fizessék meg a 89/1991. ( VII.12.) Korm.rendelet alapján járó közműfejlesztésre befizetett összeg 15 %-át

Budapest, 2000. december 7.

Gönczöl Katalin