OBH 5403/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása: 
	A panaszos, az NBH hivatásos állományú tagja, a Győr-Moson-Sopron Megyei Kirendeltségen teljesít szolgálatot szakreferensként. Panasza szerint a Nemzetbiztonsági Hivatal Főigazgató Műveleti Helyettesének 003/125. számú, 1997. december 29-én kelt, személyi állományra vonatkozó parancsa képesítési követelményként írja elő számára gépjárművezetői engedély meglétét, de nem állapítja meg gépjárművezetői pótlékra való jogosultságát. Ezt azért sérelmezi, mert rendszeresen vezeti a szolgálati személygépkocsit, vagyis nem vesz igénybe hivatásos gépjárművezetőt feladatai teljesítéséhez.
	A beadvány alapján felmerült a végzett munka mennyisége és minősége szerinti jövedelemhez való jog sérelmének gyanúja. Ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. A vizsgálat során megkerestem a polgári titkosszolgálatokat irányító tárca nélküli minisztert és tájékoztatást kértem a panaszos alkalmazásával, munkaköre betöltése feltételével, illetménye, munkaköri feladatai meghatározásával, fizetési kategóriába sorolásával, többletmunka végzésével kapcsolatos körülményekről. 

Érintett alkotmányos jogok:
A végzett munka mennyisége és minősége szerinti jövedelemhez való jog.( Alk. 70/B. § (3) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény
11. § (2) A miniszter irányító jogkörében
g) ellenőrzi a nemzetbiztonsági szolgálatok törvényes és rendeltetésszerű működését, feladataik végrehajtását;

A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
103. § (1) A hivatásos állomány tagja illetménykiegészítésre jogosult, ha
a) a minisztériumban, az országos parancsnokságon, vagy országos hatáskörű központi szervnél,
b) a minisztérium közvetlen szerveinél, az országos parancsnok alárendeltségébe tartozó, legalább megyei illetékességű középirányító szervnél (parancsnokságnál, igazgatóságnál) és a velük azonosnak tekinthető szervnél
teljesít szolgálatot.
(2) Az illetménykiegészítés mértéke az a) pont esetén – a (3)–(4) bekezdésben foglaltak kivételével – a beosztási illetmény 15%-a, a b) pont esetén – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – 10%-a.
(3) A hivatásos állomány minisztériumban szolgálatot teljesítő felsőfokú végzettségű tagja esetében az illetmény-kiegészítés mértéke a beosztási illetmény 50%-a.
(4) A hivatásos állomány felsőfokú végzettségű tagja illetménykiegészítésének mértéke:
a) az országos parancsnokságon, valamint az országos hatáskörű központi szervnél a beosztási illetmény 25%-a,
b) az (1) bekezdés b) pontja esetében 20%-a.

292. § A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjának a külön törvényben meghatározottak szerint nemzetbiztonsági pótlék adható.

293. § (1) A 292. §-ban meghatározott pótlékon felül a hivatásos állomány tagját az illetményalap százalékában meghatározva a következő pótlékok illetik meg.
Egy hónapra számítva:
	 	 – személyi pótlék	 50–100%,
	 	 – tanácsosi pótlék	 50%,
	 	 – főtanácsosi pótlék	 100%,
	 	 – gépjárművezetői pótlék	 13%.
Teljesített óránként:
	 	 – délutáni pótlék, óránként	 0,25%,
	 	 – éjszakai pótlék, óránként	 0,5%,
	 	 – készenléti pótlék, óránként	 0,25%,
	 	 – akció szolgálati pótlék	 0,5%.
Teljesített szolgálatonként:
	 	 – ügyeleti díj	 3,8–7,4%.
(2) Az (1) bekezdés szerinti pótlék a hivatásos állomány tagjának a pótlékkal elismert tevékenység tényleges kifejtésének, illetve a beosztás tényleges betöltésének idejére jár.

297. § (1) Szolgálati panasz benyújtása esetén a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja képviseletében ügyvéd nem járhat el.
(2) A nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja által benyújtott panaszt a sérelmezett döntést hozó, intézkedést tevő vagy mulasztást elkövető személy szolgálati elöljárója bírálja el.
(3) A hivatásos állomány tagja panaszával közvetlenül nem fordulhat az illetékes ügyészséghez.
(4) A (2) bekezdés szerinti eljárásban hozott sérelmezett döntés ellen a hivatásos állomány tagja a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz panasszal fordulhat; ha a sérelmezett döntést a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró hozta, az (5) bekezdés szerint kell eljárni.
(5) A munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró által hozott első fokú határozat, illetve nem felülvizsgálati jogkörben hozott döntés, intézkedés vagy mulasztás ellen a hivatásos állomány tagja a miniszterhez panasszal, illetve fellebbezéssel fordulhat.

298. § A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja a szolgálati viszonyból származó jogvita esetén akkor fordulhat a bírósághoz, ha a szolgálati viszonyára vonatkozó – az elöljáró mérlegelési jogkörébe nem tartozó – döntést vagy intézkedést, illetve ezek elmulasztását sérelmesnek tartja, és a fegyveres szerven belüli – illetve a 297. § (5) bekezdése szerinti – jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette.

A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet
42. § (1) A Magyar Honvédségnél gépkocsivezetői pótlékra a hivatásos állomány gépkocsi- és autóbusz-vezetői beosztást betöltő tagjai jogosultak.
(2) Különleges gépjárművezetői pótlékra az a gépkocsivezető jogosult, aki a fegyveres szervnél rendszeresített különleges gépjárművet vezet.
(3) Gépjárművezetői pótlékra jogosult, aki
a) a beosztásából adódó feladatok ellátása során szolgálati gépkocsit rendszeresen vezet, és ezáltal külön gépjárművezető foglalkoztatása szükségtelen;
b) gépkocsivezetőként a fegyveres szerv jelzésével és megkülönbözető jelzéssel ellátott gépjárművet vezet.

A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjainak illetményéről, valamint egyéb pénzbeli és természetbeni ellátásáról szóló 4/1997. (II. 28.) TNM rendelet
5. § A Hszt. 103. §-a (1) bekezdésének b) pontja alkalmazása szempontjából a központi és területi szervezeti egységek körét a Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzata határozza meg.

6. § (1) A ht. állomány tagjának – külön törvényben meghatározott – a beosztási illetmény 25%-áig terjedő nemzetbiztonsági pótlék adható.
(2) A pótlékra jogosító beosztásokat és az azokhoz tartozó mértéket a főigazgató javaslatára a miniszter határozza meg.

Az egyéb veszélyességi, a gépjárművezetői, az éjszakai és délutáni pótlék közös szabályai:
8. § (1) A pótlékra jogosító beosztásokat az állományilletékes parancsnok – a gazdasági szerv vezetőjével egyeztetett – javaslatára a főigazgató belső rendelkezésben határozza meg, a beosztás ellátásának konkrét körülményei alapján.
(2) A pótlékra való jogosultságot állományparancsban kell meghatározni.

Az illetmény megállapításának és folyósításának szabályai
18. § (1) Az alapilletmény, illetménypótlék, illetménykiegészítés (a továbbiakban együtt: illetmény), valamint a megbízási díj a jogosultsági feltételek okirattal igazolt keletkezésének napjától a feltételek megszűnésének napjáig jár.
(2) A jogosultsági feltételek beállását, módosulását, megszűnését írásban kell a ht. állomány tagjának és a Hivatal gazdasági szervének a tudomására hozni.
(3) Az illetményt és a megbízási díjat az alábbiak szerint kell megállapítani és módosítani:
a) a beosztási illetmény megállapítására, valamint az illetményt érintő egyéb intézkedésre az állományilletékes parancsnok, illetve a főigazgató jogosult,
b) a beosztási illetmény emelésére magasabb beosztási kategóriába vagy magasabb fizetési fokozatba sorolást követően kerülhet sor,
c) más beosztásba helyezés esetén, ha a kinevezés nem a hónap első napjára esik, az új beosztásnak megfelelő beosztási illetmény a kinevezés napjától jár,
d) soron történő és soron kívüli előléptetés esetén az új rendfokozati illetmény, a következő fizetési fokozatba történő előresorolás esetén pedig az újonnan megállapított beosztási illetmény az előléptetés, illetve az előresorolás hónapjának első napjától jár,
e) az igazolatlanul mulasztott szolgálati időre illetmény nem jár. Az igazolatlan mulasztást a szolgálati elöljáró köteles a Hivatal gazdasági szervével írásban közölni,
f) az illetménypótlékok visszamenőleg legfeljebb 3 hónapra állapíthatók meg. A gépjárművezetői pótlék, valamint a teljesített óránként, illetve szolgálatonként járó pótlékok visszamenőleg nem állapíthatók meg.
(4) a) A pótlékok és a megbízási díj összegét újból meg kell állapítani, ha a folyósításra jogosító körülményekben lényeges változás következett be. A pótlékok és a megbízási díj folyósításáról, a folyósítás időtartamáról, valamint azok mértékéről állományparancsban kell rendelkezni.

Illetménykiegészítés és egyes illetménypótlékok bevezetésének rendjéről szóló 25/1997. NBH utasítás (módosította az 1/1998. NBH utasítás)
5.pont: A Hivatal  - az utasítás 7-9. pontjaiban meghatározott - hivatásos állományú alkalmazottja gépjárművezetői pótlékra jogosult.

6. pont: A gépjárművezetői pótlék mértéke az illetményalap 13 %-a.

7. pont: A 4/1997. (II. 28.) TNM rendelet 8. §-ban kapott felhatalmazás alapján a pótlékra jogosultak körét - kizárólag az ügyintézői rendszerben működő szolgálati gépjárművek tekintetében - ténylegesen felvett gépjárművenként 2-2 főben határozom meg. A hivatásos gépjárművezetők pótlékra nem jogosultak.

8. pont: A pótlékban részesülők felelősek a menetlevél szabályos vezetéséért, a gépjármű garázsból történő felvételéért és leadásáért, a gépjármű működőképességének napi ellenőrzéséért, üzemanyagkártya használatáért, kötelező szervízeléséért, üzemanyagkártya használatára vonatkozó szabályok betartásáért.

9. pont: A 7. pontban foglaltak figyelembevételével központi szervnél szolgálatot teljesítők esetében az igazgatók, főigazgatói, illetve főigazgató-helyettesi főosztályvezetők, kirendeltség-vezetők a pótlékra jogosultakat jelöljék ki - a feladatok vállalásáról az 1. sz. melléklet aláírásával nyilatkoztassák, kötelezettségeikről tájékoztassák őket -, és a kitöltött 2. sz. melléklettel együtt javaslatukat 1997. november 19-ig a Gazdasági és Informatikai Igazgatóság vezetőjének terjesszék fel, illetve küldjék meg. ...

12. pont: Az illetménykiegészítés, a nemzetbiztonsági pótlék, valamint - a Gazdasági és Informatikai Igazgatóság vezetőjének névszerinti javaslata alapján - a gépjárművezetői pótlék megállapításáról állományparancsot kell kiadni....

Megállapított tényállás:
	A  Nemzetbiztonsági Hivatal Főigazgató Műveleti Helyettesének 003/125. számú, 1997. december 29-én kelt, személyi állományra vonatkozó parancsa rendelkezik a panaszost megillető illetménykiegészítés és nemzetbiztonsági pótlék mértékéről. A parancs szerint nyelvtudási és gépjárművezetői pótlékra nem jogosult. 
	A parancs megállapítja a panaszosra vonatkozó képesítési követelményt is, amit "2-11-01-00-00" számokkal jelöl. Ebből a "2" egyetemi vagy főiskolai végzettséget, a "11" felsőfokú szakirányú állami végzettséget és felsőfokú nemzetbiztonsági szakképesítést, a "01" "B" típusú gépjárművezetői engedély meglétét jelenti. Ezen követelményeknek - a parancs szerint - a panaszos megfelel. A parancs tájékoztatást ad a szolgálati panasz lehetőségéről is.
	A panaszos a szolgálati panaszra való jogosultságát igénybe vette. Először a sérelmesnek tartott parancsot hozó Nemzetbiztonsági Hivatal Főigazgató Műveleti Helyetteséhez fordult, kérte a parancs felülvizsgálatát. Kérelmét azzal indokolta, hogy rendszeresen vezet szolgálati személygépkocsit alapfeladata ellátásakor, de - belső szabályokra hivatkozással - gépjárművezetői pótlékban nem részesül. 
A Hivatal Főigazgató Műveleti Helyettese a panaszos felülvizsgálati kérelmének eleget tett, megállapításairól 1998. február 25-én kelt átiratában tájékoztatta a panaszost. A döntés a panaszos számára nem volt kedvező, mivel gépjárművezetői pótlékra való jogosultsága és folyósítása megállapítására vonatkozó kérelmét elutasították. A Hivatal Főigazgató Műveleti Helyettese arra hivatkozott, hogy az illetménykiegészítés és egyes illetménypótlékok bevezetésének rendjéről szóló 25/1997. NBH utasítás szerint gépjárművezetői pótlékra kizárólag az ügyintézői rendszerben működő szolgálati gépjárművek tekintetében nyílik jogosultság, mégpedig minden egyes ténylegesen felvett gépjármű esetében 2-2 fő számára, akik az utasításban meghatározott, a gépkocsik üzemben tartásával kapcsolatos többletfeladatokat látnak el.
	A panaszos a döntést továbbra is sérelmezte, ezért a Nemzetbiztonsági Hivatal Főigazgatójához fordult. Kérelmének korábbi indokait fenntartva arra is hivatkozott, hogy a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény pótlékokkal foglalkozó szakasza nem differenciál a hivatásos állomány tagjai között, a pótlék folyósítását a beosztás tényleges betöltésének idejére, járandóságként írja elő.
A főigazgató a panaszos kérelmét, 1998. április 28-án kelt levelében elutasította. Gépjárművezetői pótlékot továbbra sem állapítottak meg részére.
	Ezt követően a panaszos a polgári titkosszolgálatokat irányító tárca nélküli miniszterhez fordult. Kérelmében előadta, hogy a főigazgató belső rendelkezése korlátozza a gépjárművezetői pótlékot azzal, hogy gépkocsinként 2-2 fő számára engedélyezi folyósítani. A panaszos miniszter úrhoz címzett beadványa tartalmazta azt is, hogy vele szemben is ugyanazon elvárások kerültek megfogalmazásra, mint akik pótlékot kapnak, illetve rá is vonatkozik a kártérítési felelősség a szolgálati gépjárműben okozott saját hibából eredő kár esetén.
A tárca nélküli miniszter 1998. július 21-én kelt levelében válaszolt a panaszosnak. A miniszter a gépjárművezetői pótlékra vonatkozó döntések felülvizsgálata iránti kérelmet - hatáskör hiányára hivatkozva - elutasította. 
Törvényességi szempontból azonban megvizsgáltatta az illetménykiegészítés és egyes illetménypótlékok bevezetésének rendjéről szóló 25/1997. NBH utasítás panasszal kapcsolatos pontjait. Megállapította, hogy a szabályozás nem diszkriminatív, mivel a gépjárművezetői pótlék az utasítás 8. pontjában felsorolt többletfeladatok ellátásáért jár, arra nincs alanyi jog, hogy valamely beosztást pótlékra jogosító beosztássá minősítsenek. A pótlékra való jogosultság független a képesítési követelményektől és a kárfelelősségtől.

A vizsgálat megállapításai:
	A polgári titkosszolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a panaszos - tekintettel arra, hogy 45. életévét betöltötte - alkalmazásának, munkaköre betöltésének nem feltétele, hogy rendelkezzen "B" kategóriás vezetői engedéllyel. Vezetői engedély hiányában is alkalmazná Őt a Nemzetbiztonsági Hivatal. 
	A panaszos illetményének, munkaköri feladatainak meghatározása, fizetési kategóriába sorolása kizárólag a szolgálati beosztás alapján történt, mint minden más hivatásos állományú tiszt esetében. A gépjárművezetői engedély hiánya nem befolyásolja a szolgálati törvény alapján megállapítandó, illetve megállapított illetményét. Amennyiben a panaszos gépjárművezetői engedéllyel nem rendelkezne, illetménye (illetve pótléka) akkor is megegyezne a főigazgató műveleti helyettesének 003/125. számú, 1997. december 29-én kelt, személyi állományra vonatkozó parancsában foglaltakkal.
	A tájékoztató tartalmazta azt is, hogy a panaszos szolgálati helyén rendszeresített (hivatásos) gépjárművezető nincs, csak ügyintézői rendszerben működő szolgálati gépkocsik állnak a kirendeltségen dolgozók rendelkezésére. A panaszos feladatait elláthatja gépjármű igénybevételével, de anélkül is. A gépjármű igénybevétele azonban gyorsítja a feladat ellátását és "kényelmesebb" is.
	A válaszlevél szerint a panaszos rendszeresen vezet ugyan szolgálati gépjárművet, de az illetménykiegészítés és egyes illetménypótlékok bevezetésének rendjéről szóló 25/1997. NBH utasítás 8. pontjában meghatározott feladatokat még részben sem kell ellátnia. Nem felel tehát a menetlevél szabályos vezetéséért, a gépjármű garázsból történő felvételéért és leadásáért, a gépjármű működőképességének napi ellenőrzéséért, üzemanyagkártya használatáért, kötelező szervízeléséért, üzemanyagkártya használatára vonatkozó szabályok betartásáért. Az ügyintézői gépkocsi vezetéséért pedig semmilyen ellenszolgáltatást sem kap.
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszos többletmunkát végez akkor, amikor szolgálati feladata ellátásához saját maga vezeti a gépkocsit, különös tekintettel arra, hogy alkalmazásához, munkaköre betöltéséhez a "B" kategóriás gépjárművezetői engedély megléte nem is szükséges. Többletmunka esetén viszont ellenszolgáltatásra (pótlékra) jogosult. 
	Minden foglalkozási jogviszonyban az alapilletménybe nem foglalt többletteljesítményt, többlet-igénybevételt ellentételezi a pótlékrendszer. A panaszos alapilletménye nem tartalmazza a gépjárművezetésért járó többletmunka mennyiségének megfelelő ellenszolgáltatást.
	A panaszos gépjárművezetői pótlékra való jogosultsága független attól, hogy a kirendeltségen gépkocsinként 2-2 fő pótlékban részesül azért, mert ellátják azokat a feladatokat, melyeket részükre az illetménykiegészítés és egyes illetménypótlékok bevezetésének rendjéről szóló 25/1997. NBH utasítás 8. pontja határoz meg. Az utasítás szerinti 2-2 fő ugyanis nem azért kapja a gépkocsivezetői pótlékot, mert saját maguk vezetik  a szolgálati járművet, hanem a gépjármű üzemeltetésével kapcsolatos teendők ellátásáért. Ezt miniszter úr válasza is tartalmazza.	
	Az Alkotmány 70/B. § (3) bekezdése szerint: "Minden dolgozónak joga van olyan jövedelemhez, amely megfelel végzett munkája mennyiségének és minőségének." A panaszos nem kap a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 293. § (1) bekezdésében előírt gépjárművezetői pótlékot, pedig ez a jogszabályhely nem mérlegelési jogkörben eldöntendő lehetőségként mondja ki a hivatásos állomány tagjának ilyen pótlékra való jogosultságát. 
	A pótlék - a törvény 293. § (2) bekezdése szerint - a pótlékkal elismert tevékenység, vagyis a gépjárművezetés tényleges kifejtésének idejére jár. A gépjárművezetés fogalmába pedig nem tartoznak bele azok a feladatok, melyet a 25/1997. NBH utasítás 8. pontja sorol fel. Ezekre tekintettel sérült a panaszos végzett munka mennyisége és minősége szerinti jövedelemhez való alkotmányos joga. 
	Véleményem szerint a nemzetbiztonsági hivatal főigazgatója akkor járt volna el helyesen, ha belső szabályzatában nem gépjárművezetői pótléknak nevezte volna el a menetlevél szabályos vezetésének, a gépjármű garázsból történő felvételének és leadásának, a gépjármű működőképessége napi ellenőrzésének, üzemanyagkártya használatának ellátásáért megállapított külön juttatást, továbbá, ha szabályozta volna azt is, hogy milyen mértékű pótlékra jogosult az, aki a beosztásából adódó feladatok ellátása során szolgálati gépkocsit rendszeresen vezet, és ezáltal külön gépjárművezető foglalkoztatása szükségtelen.
	Az ügyben megállapított alkotmányos joggal kapcsolatos sérelem jövőbeni megszüntetése érdekében az alábbi ajánlást teszem:
	Felkérem a polgári titkosszolgálatokat felügyelő tárca nélküli minisztert, hogy irányító jogkörében gondoskodjon arról, hogy  a nemzetbiztonsági hivatal főigazgatója szabályozza a hivatal dolgozóinak gépjárművezetés tényleges kifejtéséért járó pótlékát és annak folyósítását.
	Indítványozom továbbá, hogy miniszter úr vizsgáltassa meg az ország valamennyi nemzetbiztonsági kirendeltségén a többletmunkának minősülő, pótlékra jogosító feladatokat és azok teljesítése esetén gondoskodjon megfelelő ellenszolgáltatásról.
	Kérem miniszter urat arra is, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a panaszost ért alkotmányos joggal összefüggő sérelem mielőbbi megszüntetése érdekében.
	Kérem, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéseiről az Obtv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 1998. november 12.

Gönczöl Katalin