OBH 5370/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása: 
	A panaszos, a Budapesti Rendőr-főkapitányság hivatásos állományú - nevének elhallgatását kérő - tagja szerint a Budapest XI. kerületi Rendőrkapitányság vezetője és egyik beosztottja 1997. év nyarán a budaőrsi autópiacon ellenszolgáltatásért kb. 40 gépkocsit ellenőriztetett a kapitányság ügyeletvezetőjével a  gépjármű-nyilvántartásban. A  panasz azt is tartalmazta, hogy a Belvárosi Rendőrörs parancsnoka  ellenszolgáltatást kapott azért, mert  megtiltotta beosztottainak arab  származású személyek előállítását. A panaszos beosztással összeférhetetlennek tartotta azt is, hogy az V. kerületi Rendőrkapitányság vezetője kuratóriumi elnöke egy V. kerületben működő alapítványnak, és sérelmezte, hogy a rendőröknek szabadidejükben szolgálatot kell teljesíteniük a rendőrségnek egyes szállodákkal kötött szerződése miatt.
	Panaszos sérelmezte továbbá, hogy több esetben kellett szolgálati helyéről másik rendőri szervhez távoznia - szerinte kényszerből - amiatt, mert kollégái jogellenes magatartásait jelentette az illetékes vezetőknek.
	A panasz alapján olyan visszaélések, esetleg bűncselekmény elkövetésének gyanúja merült fel, melyben a rendőrség hivatásos állományú tagjai, vezetői érintettek. Ezért megkerestem a belügyminisztert és kértem a panaszban foglaltak ellenőrzését, illetve a szükséges intézkedések megtételét. Vizsgálatom során munkatársam - megbízásomból - meghallgatta  a panaszost személyesen is.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog ( Alkotmány. 2.§ /1/ bek. )
Jogorvoslathoz való jog ( Alkotmány. 57. § /5/ bek. )
Panasz és kérelem előterjesztésének joga ( Alkotmány. 64. § )

Alkalmazott jogszabályok:
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről (Btk.)
	225. § Hivatali visszaélés törvényi tényállása 
	250. § Vesztegetés törvényi tényállása   
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról (Be.)
	122. § (1) Bűncselekmény miatt bárki tehet feljelentést; a feljelentés kötelező azokban az esetekben, amelyekben a feljelentés elmulasztása bűncselekmény.
	(2) Minden hatóság és hivatalos személy köteles a hivatali hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt - ha az elkövető ismert, annak megjelölésével - feljelenteni. A feljelentéshez csatolni kell a bizonyítási eszközöket, vagy ha ez nem lehetséges, a megőrzésükről kell gondoskodni.
	125. § (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
	126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. 
Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
	(2) A feljelentés kiegészítése során a nyomozó hatóság
b) a feljelentőt, illetőleg a sértettet meghallgathatja, a helyszínt megtekintheti és a feljelentettre vonatkozó hatósági vagy más nyilvántartás, illetőleg eljárás adatait felhasználhatja;
	127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
1996. évi XLIII. törvény a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról  ( Hszt.)
	193. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyával összefüggő ügyben szóban vagy írásban kérelmet terjeszthet elő.
	(2) A kérelmet szolgálati úton ahhoz a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz kell előterjeszteni, akinek a kérelem elbírálása a hatáskörébe tartozik.
	(3) Az elöljáró a kérelem tárgyában 30 napon belül intézkedni köteles.
	194. § (1) A hivatásos állomány tagja - meghatalmazás alapján nevében az érdekképviseleti szerv és az ügyvéd is - szolgálati panasszal élhet, ha a szolgálati viszonyára vonatkozó, e törvény 195. §-ában nem szabályozott döntést vagy intézkedést, illetve ezek elmulasztását sérelmesnek tartja.
	 (2) A panaszt a döntést hozó (mulasztó) elöljárónál lehet benyújtani, aki - ha annak nem ad helyt - az ügyre vonatkozó iratokkal együtt köteles haladéktalanul felterjeszteni az elöljáró parancsnokhoz. Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az elöljáró parancsnok azt 30 napon belül bírálja el, és döntését a panaszt benyújtóval közli. E határidő egy ízben 30 nappal meghosszabbítható.
	(3) A panaszjog gyakorlásában senkit sem szabad korlátozni. A panasztevőt a panasz megalapozatlansága esetén hátrány nem érheti, kivéve, ha azzal szándékos fegyelemsértés, illetve szabálysértés vagy bűncselekmény valósult meg.
	195. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyával kapcsolatos ügyben a fegyveres szerven belüli eljárás során hozott elsőfokú határozat ellen - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - a kézbesítésétől számított 15 napon belül panaszt [142. § (1) és 159. § (2) bekezdés] vagy fellebbezést [180. § (5) és 191. § (2) bekezdés] nyújthat be.
	(3) A panaszt vagy fellebbezést a szolgálati elöljáró, illetőleg a miniszter által meghatározott szerv - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - 30 napon belül bírálja el. E határidő egy ízben 30 nappal meghosszabbítható.
1993. évi LIX. tv. az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról 
	 16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A vizsgálat megállapításai:
	A belügyminiszter - megkeresésem alapján -a panaszos által elmondottakat megvizsgálta és hivatali visszaélés valamint  más bűncselekmény gyanúját állapította meg. Ezért eljárást kezdeményezett a Fővárosi Főügyészségen.
	Az ügyben a Fővárosi Ügyészségi Nyomozó Hivatal 389/99. szám alatt feljelentés kiegészítést rendelt el. A fővárosi főügyész arról tájékoztatott, hogy a feljelentés kiegészítése során szükségessé vált a bejelentő (panaszos) személyes - a Be. szabályai szerinti - meghallgatása. Ezért  a panaszos személyes adatainak megküldését kérte. 	Tekintettel arra, hogy a panaszos már beadványa előterjesztésekor kérte nevének elhallgatását, nélkülözhetetlenné vált nyilatkozatát kérni arról, hogy - természetesen a büntetőeljárás  során való hasznosítás és nem sajtónyilvánosság céljából - hozzájárul-e adatainak a nyomozó hivatallal való közléséhez vagy sem. A panaszos a hozzájárulást megtagadta.  Ezért - tekintettel az  állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.16.§ /4/  bekezdésébe foglaltakra, mely szerint ha a beadványt benyújtó személy kéri, kilétét az országgyűlési biztos nem fedheti fel - a panaszos adatait a Fővárosi   Ügyészségi Nyomozó Hivatallal nem közöltem. Erről a fővárosi főügyészt tájékoztattam.
	Ezt követően a a Fővárosi   Ügyészségi Nyomozó Hivatal 1999. június 4-én kelt, 389/99. számú határozatával a nyomozást megtagadta, azzal az indokkal, hogy a feljelentés kiegészítése során beszerzett adatokból bűncselekmény alapos gyanúja nem állapítható meg. A határozat indokolása tartalmazta, hogy a bejelentőt meghallgatni nem tudták, a bejelentésben foglaltak bűncselekmény alapos gyanújának megállapítására önmagukban nem voltak alkalmasak. A bejelentés adatainak ellenőrzésére, kiegészítésére pedig - tekintettel arra, hogy a bejelentőt adatainak ismerete hiányában  meghallgatni nem tudták - nem volt lehetőség. 
	A nyomozó hivatal döntését nem vontam kétségbe. Ezen álláspontom kialakítása során figyelemmel voltam arra, hogy a nyomozó hatóságok (rendőrség, ügyészség) feladata a bűncselekmény elkövetésének bizonyítása, ők határozzák meg azt is, hogy milyen bizonyítási eszközt alkalmaznak és ők mérlegelik a bizonyítékokat is. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa nem nyomozó hatóság, nincs lehetősége a nyomozó hatóság helyett bizonyítékokat beszerezni, vagy azokat a nyomozó hatóság helyett tovább mérlegelni.
	Vizsgálatom során megállapítottam azt is, hogy a panaszosnak jogában állt volna a szolgálati viszonyával összefüggő kérdésekben a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló  1996. évi XLIII. törvényben foglaltak alapján panasszal élni, ebben őt senki nem korlátozta. A panaszos azonban a személyét érintő valós vagy vélt sérelmek miatt ezen lehetőségével nem élt,  jogorvoslati lehetőségét nem vette  igénybe. Ezért a panasz ezen részét - figyelemmel az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.16.§ /1/  bekezdésére, mely szerint az országgyűlési biztoshoz alkotmányos jogok sérelme vagy annak közvetlen veszélye esetén akkor lehet fordulni, ha az illető a jogorvoslati lehetőségeit kimerítette, vagy azt nem biztosították részére - nem volt hatásköröm vizsgálni.
	Előzőekre tekintettel alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg, vizsgálatomat ajánlás nélkül lezártam.

Budapest, 1999.  december 2.

Gönczöl Katalin