OBH 5284/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindítása:

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a XIX. ker. Önkormányzat jegyzője huzamos ideje nem folytatta le a bíróság által  telephely- engedélyezési ügyben jogerős ítélettel elrendelt új eljárást.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdés se alapján vizsgálatot rendeltem el, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a panaszolt hatóságtól.

Érintett alkotmányos jogok:  Alkotmány (2) §.(1) bekezdés

				Alkotmány 57. §. (5) bekezdés

Alkalmazott jogszabályok:   1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás szabályairól

Megállapított tényállás:

Panaszos bírósági keresetet nyújtott be a Fővárosi Közigazgatási Hivatal határozata ellen, amellyel helyben hagyta a XVIII. ker. Önkormányzat - szomszédja részére telepengélyt adó -
döntését A Fővárosi Bíróság jogerős ítéletével megsemmisítette az engedély kikötéseit  tartalmazó rendelkezés 1. és 2. pontját, s ebben a kérdésben az első fokú hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. Az ítéletet követően panaszos a bírósági eljárásból adódóan elfogulatlan ügyintézésre hivatkozva kérte más hatóság kijelölést a felettes szervtől. A közigazgatási hivatal ennek a kérelemnek eleget téve jelölte ki a XIX. ker. Önkormányzat jegyzőjét birtokvédelmi eljárás lefolytatására. A kijelölt hatóság az eljárást nem folytatta le, csak megkeresésemet követően hozta meg határozatát, egyidejűleg az ítéletet megküldte a XVIII. ker. Polgármesteri hivatalnak az elrendelt új eljárás lefolytatása céljából.

A vizsgálat megállapításai:

A rendelkezésre álló iratokból az alábbiak állapíthatóak meg. Panaszos szomszédja kérelmére a XVIII. ker. önkormányzat jegyzője 1994-ben telepengedélyt adott bútorasztalos tevékenység mellett épületasztalos tevékenységre. Panaszos jogorvoslati kérelmei alapján hozta meg a Fővárosi Bíróság az engedélyező határozat kikötései közül az 1. és 2. pontját megsemmísítő és új eljárás lefolytatását elrendelő jogerős ítéletét. A panaszos az ítéletet követően kérte az eljárás lefolytatását,, valamint más eljáró hatóság kijelölését / 1997. május 14./. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal a 04.-10786/1997. sz. határozatával birtokvédelmi eljárás lefolytatására jelölte ki a XIX. ker.j egyzőjét. Nyolc hónap elteltével a panaszos  ügye elintézését sürgette a hatóságnál, amely szerv állásfoglalást kért felügyeleti szervétől, miután tudomása szerint nem volt a szomszédok között birtokvita. A felettes hatóság álláspontja az volt, hogy az időközben hatályba lépett 1997. évi CXXXVII. törvény 3. §. (1) bekezdése alapján, mely szerint a vállalkozói igazolványok kiadása, visszavonása és az ezzel kapcsolatos igazgatási eljárás kamarai hatáskörbe tartozik, tegye át az ügyet az intézkedésre jogosult szervnek. Az állásfoglalás óta eltelt fél év alatt  tájékoztatás kérésemig a jegyző nem intézkedett.
A megkeresésemre adott válaszához a jegyző csatolta a kijelölő határozat szerinti birtokvédelmi eljárásban hozott határozatát, s azt a levelét, mellyel  megküldte a telepengedélyezési ügyben hozott bírói ítéleteket  a XVIII. ker. jegyzőjének intézkedésre. A panaszos a jegyzői intézkedést kifogásoló beadványát tájékoztatásul megküldte hivatalomnak is, amelyben a döntést sérelmezi, és a kijelölt hatóságtól kéri ügye lezárását.
A fentiekből megállapítható, hogy a XIX. ker. jegyzője  (a kijelölést követő közel húsz hónapos hallgatása ) eljárásával megsértette a az államigazgatási eljárás szabályairól szóló törvény előírásait. Bár a Fővárosi Közigazgatási Hivatal 04-10786/1997. sz. határozata meghozatalának ideje óta - amellyel kijelölte a XIX. ker. jegyzőt az eljárás lefolytatására  - a panasz benyújtásakor már elmúlt a vizsgálatomra nyitvaálló idő, annak téves  voltára rá kell mutatnom, hiszen a jegyző eljárása elhúzódásának nagy mértékben a kijelölés tárgyának helytelen meghatározása volt az oka. A jogerős bírói ítélet telepengedélyezési eljárá részleges megismétlésére kötelezte ugyanis az első fokú hatóságot, míg a kijelölés birtokvédelmi eljárás lefolytatására szólt. A határozatot mind a panaszos, mind pedig az üggyel érintett két jegyző megkapta, ellene egyik értesített sem nyújtott be jogorvoslatot. Az ügyben résztvevő közigazgatási szervek eljárásukkal a jogbiztonság elvével összefüggésben, s ezzel a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos joggal kapcsolatban visszásságot okoztak. Az eljáró jegyző azonban mulasztását pótolta, a kijelölő határozatban megjelölt eljárást határozattal lezárta, biztosítva ellene a jogorvoslat igénybevételének lehetőségét. A jegyző arról is tájékoztatott, hogy az ügy kapcsán figyelmeztette munkatársait a jövőbeni szabályszerű eljárásra, s arra, hogy amennyiben a felügyeleti szerv intézkedése pontatlan (nem egyértelmű), úgy mielőbb tegyék meg a szükséges és lehetséges intézkedéseket. Fentiekre figyelemmel , miután ajánlásom hasonló tartalmú lenne, külön ajánlást nem teszek a jegyzőnek.
Szükségesnek tartom azonban a jövőre vonatkozóan, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16. §. (2) bekezdése alapján az alábbi ajánlást tenni: 

Felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét, intézkedjen arról, hogy munkatársai az ügyfelek más hatóság kijelölése iránti kérelmei elbírálásakor annak indokoltságát körültekintően vizsgálják - hiszen maga a közigazgatási határozat bírói felülvizsgálata s az annak során hozott döntés nem feltétlen kizárási ok - valamint helyesen határozzák meg milyen ágazatba tartozó eljárás lefolytatására irányul a kijelölés.

Kérem, hogy az ajánlás tekintetében kialakított állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedéséről az Obtv. 21. §. (2) bekezdésében meghatározott 30 napos határidőn belül szíveskedjen értesíteni.

Budapest, 1999. május 13.

Dr. Polt Péter