OBH 5276/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos szerint ingóságai eltulajdonítása miatt a rendőrségen tett bejelentésére semmiféle választ nem kapott, intézkedés nem történt. A panaszra figyelemmel  felmerült a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a jogorvoslathoz  való jog sérelmének gyanúja. Ezért  az ügyben vizsgálatot rendeltem el. A vizsgálat során tájékoztatást kértem a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság és az Érdi Rendőrkapitányság vezetőjétől . 

Érintett  alkotmányos jog:
	Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog ( Alk. 2. § /1/ bek. )
	Jogorvoslathoz való jog ( Alk. 57. § /5/ bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I.  törvény    
	121. § (1) A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg.
	(2) A büntető eljárás megindulásával egyidejűleg intézkedni kell a bűncselekmény elkövetésének vagy folytatásának megakadályozásáról.
	125. § (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
	126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
	(2) A feljelentés kiegészítése során a nyomozó hatóság
a) a feljelentett kivételével bárkitől okiratok és adatok rendelkezésére bocsátását, valamint felvilágosítás adását, a feljelentő vagy sértett állami szerv, társadalmi szervezet, szövetkezet vagy egyesület vezetőjétől, illetőleg a vizsgálatra jogosult szervtől vizsgálat tartását és a kár megállapítását kérheti;
b) a feljelentőt, illetőleg a sértettet meghallgathatja, a helyszínt megtekintheti és a feljelentettre vonatkozó hatósági vagy más nyilvántartás, illetőleg eljárás adatait felhasználhatja.
c) szaktanácsadót alkalmazhat, ha a feljelentés elbírálása szakkérdésben való állásfoglalástól függ.
	127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
	148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
	(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt.
	(3) A hatóság határozata vagy intézkedése elleni panasznak - ha e törvény kivételt nem tesz - nincs halasztó hatálya. Kivételesen indokolt esetben a hatóság a határozat vagy az intézkedés végrehajtását a panasz elbírálásáig felfüggesztheti.
	(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
	(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
	(6) A panaszt akkor is el lehet utasítani, ha elkésett, vagy nem jogosulttól származik.
	(7) A panasz elbírálásáról a panasztevőt - határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása esetén pedig azokat is, akikkel a határozatot közölték - értesíteni kell.
	(8) A panasz elbírálásából ki van zárva az, aki a panaszra okot adó határozatot hozta vagy jóváhagyta, illetőleg az intézkedést tette vagy elmulasztotta.
 
A vizsgálat megállapításai:
	Vizsgálatom során megkeresett Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője arról tájékoztatott, hogy panaszos személyes használati tárgyak, ruhadarabok, építőanyagok  eltulajdonítása miatt 1998. február 16-án  -  ismert személyre vonatkozó - bejelentést tett a Budapesti Rendőr-főkapitányság  Központi Ügyeletén. 
	A bejelentés  1998. március 12-én érkezett az ügyben eljárni illetékes Érdi Rendőrkapitányságra, ahol a bejelentésben foglaltak ellenőrzését 1998. március 19-én hajtották végre. Az ellenőrzés során a bejelentésben megnevezett elkövető lakásában és telkén a bejelentésben szereplő tárgyak közül egyet sem talált meg az eljáró rendőr. Panaszos szomszédjával szemben sem bűncselekmény, sem szabálysértés elkövetésének gyanúját nem lehetett alátámasztani. Ezt a panaszossal szóban közölték, de írásban nem értesítette őt az Érdi Rendőrkapitányság. Ennek elmulasztása miatt főkapitány úr szabályozta az állampolgárok panaszának kivizsgálásáról szóló értesítések rendjét. Erről szól a 19/1998. számú intézkedése. Ezen kívül a konkrét ügyben utasította az Érdi Rendőrkapitányság vezetőjét, hogy panaszost írásban értesítsék az eljárás befejezéséről
	Az Érdi Rendőrkapitányság vezetőjének tájékoztatója is tartalmazza, hogy a panaszos bejelentése helytállóságának helyszíni ellenőrzése során közölték a panaszossal, hogy sem bűncselekmény, sem szabálysértés elkövetésének gyanúja nem áll fenn az ügyben, ezért eljárást nem indítanak.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a tájékoztatás megtörténtét nem dokumentálták, a bejelentés ellenőrzéséről készített jelentés ezt sem tényként, sem javaslatként nem tartalmazza.
	Összességében megállapítottam hogy az Érdi Rendőrkapitányság beosztottai szakszerűtlenül jártak el akkor, amikor írásban nem tájékoztatták a panaszost bejelentése kivizsgálásának eredményéről. Ezzel sérült a jogbiztonság elve, de sérelmet szenvedett a panaszos jogorvoslati vagy panasz előterjesztéséhez való joga is.

	Szakszerűtlen volt az Érdi Rendőrkaoitányság eljárása azért is, mert attól függetlenül, hogy a panaszos által elmondottakat a Budapesti Rendőr-főkapitányságon "Jegyzőkönyv bejelentésről" formanyomtatványon foglalták írásba, azt tartalma szerint                                                feljelentésnek kellett volna tekinteni. Ennek megfelelően pedig az ügyben vagy a büntetőeljárásról szóló  1973. évi I. törvény  vagy szabálysértési értékhatár esetén az 1968. évi I. törvény szerint     kellett  volna  intézkedni,  eljárni. 
A büntetőeljárási szabályok alkalmazásának mellőzésével is csorbult a jogállamiság és az abból fakadójogbiztonság követelményének elve, figyelemmel a panaszos  jogos érdekeire is. Ezért az ügyben megállapítom az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállását.  
	Tekintettel azonban arra, hogy a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője időközben kiadta a 19/1998. számú intézkedését az állampolgárok panaszai kivizsgálásának rendje szabályozásáról, továbbá mert utasította az Érdi Rendőrkapitányság vezetőjét, hogy -ha utólag is- értesítse írásban a panaszost bejelentése kivizsgálásának eredményéről,  ajánlást nem tettem.
	Nem éltem ajánlással azért  sem, mert az Érdi Rendőrkapitányság a panaszos beadványa alapján nem rendelt el büntető vagy szabálysértési eljárást. A nyomozó  illetve szabálysértési hatóságok a rendelkezésükre álló adatokat, bizonyítékokat egyenként és összességükben szabadon értékelik, mérlegelik és ennek alapján meggyőződésük szerint döntenek az eljárás megindításának vagy mellőzésének indokoltságáról. E körben csak az köti őket, hogy a tényállás szempontjából mi a jelentős adat vagy tény. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa nem nyomozó hatóság, így a nyomozó hatóság helyett nem értékelheti és mérlegelheti a rendelkezésre álló adatokat.
	Az  állampolgári  jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.17.§ /1/  bekezdése alapján  azonban szükségesnek tartom felhívni az Érdi Rendőrkapitányság vezetőjének figyelmét, hogy hasonló esetek megelőzése érdekében az állampolgári beadványokkal kapcsolatos ügyintézés az elvárható gondosság szabályai szerint valósuljon meg. Hívja fel a felügyelete alatt működő nyomozó szerv, szabálysértési hatóság beosztottjainak  figyelmét a jogszabályoknak megfelelő eljárási rend maradéktalan betartására.

Budapest, 1999. április 27.

Gönczöl Katalin