OBH 5261/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Szalayné dr. Mártai Mária

Az eljárás megindítása:

	Panaszos azért fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmesnek tartotta, hogy a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Egészségbiztosítási Pénztár társadalombiztosítási járulék-tartozás és késedelmi pótlék megfizetését írta elő nem létező vállalkozására.

Érintett alkotmányos jogok:

Szociális biztonsághoz való jog [Alkotmány 70/E. § (1) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok:

- A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény és a végrehajtásáról szóló 89/1990. (V.1.) MT rendelet 354. § (1) bekezdés b./ pontja, a 103/D. § (7) bekezdés a./ pontja szerint az egyéni vállalkozó a vállalkozói igazolvány kiváltásának napjától, annak visszaadásáig kötelezett társadalombiztosítási, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék fizetésére.

- Az 1992. évi IX. törvénnyel módosított 1975. évi II. törvény 118/A. § (1) bekezdés a./, b./ a kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó járulékfizetési kötelezettségéről.

Megállapított tényállás:

	A panaszos részére a Községi Közös Tanács VB. Szakigazgatási Szerve 1990. augusztus 28-án adta ki a "Petőfi Mg.Tsz. Nagydobos Központi Telep" telephelyre, tehergépkocsi és mezőgazdasági gépjavítás tevékenységre a 7-15/1990. számú vállalkozói igazolványt. Nyilatkozat és igazolás alapján a panaszost kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozóként vette nyilvántartásba a jogelőd Megyei Társadalombiztosítási Igazgatóság 86163-4 törzsszám alatt.
	Évente felülvizsgálatra került a kiegészítő tevékenységűvé minősítés feltételének megléte. Az 1994-ben kiküldött munkáltatói igazolvány az Mg.Tsz-től azzal a tartalommal érkezett vissza az Egészségbiztosítási Pénztárhoz, hogy a panaszos 1985. szeptember 15-től 1993. február 14-ig volt mezőgazdasági szövetkezeti tag, szerelő munkakörben heti munkaideje 44 óra volt.
	A panaszos a Pénztárhoz 1994. február 28-án érkezett levelében bejelentette és kérte, hogy társadalombiztosítási törzsszámát szüntessék meg arra tekintettel, hogy a Tsz-nél megszűnt a munkaviszonya és ettől az időponttól - 1993. február 15-től - az egyéni vállalkozás keretében végzett másodállást sem folytatja. A Pénztár a bejelentés alapján adatközlésre hívta fel a panaszost és kérte a vállalkozói igazolvány leadásának napjáról szóló hivatalos átiratot, mivel ennek hiányában a biztosítás megszüntetése iránt nem tud a Pénztár intézkedni. Tájékoztatta a Pénztár a panaszost, hogy az 1975. évi II. törvény 103/D. § (7) bekezdés a./ pontja szerint a vállalkozói igazolvány átvétele napjától annak visszaadása napjáig kötelezett társadalombiztosítási, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék fizetésére. Ismételten kérték a vállalkozói igazolvány leadásáról szóló hivatalos értesítés megküldését.
	Ezek után beküldésre került Nagydobos Község Polgármesteri Hivatalának 1022/1994. számú, 1994. december 6-án kelt határozata, melyben a jegyző visszamenőleges hatállyal, 1993. február 15. napjától kezdődően tudomásul vette a panaszos - büntetőjogi felelőssége tudatában tett - azon bejelentését, miszerint a vállalkozói igazolványát elvesztette, ezért nem tudja azt leadni. 
	A panaszos részére 1994. április 1. napjától a Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság rokkantsági nyugdíjat állapított meg.
	Ezt követően ismételten értesítették arról, hogy a korábbiakkal egyezően a vállalkozói igazolvány kiváltásától az elvesztés bejelentésének napjáig fennálló járulékfizetési kötelezettsége alapján - az 1995. május 20-ig teljesített befizetések figyelembevételével a folyószámlán 59.108 Ft tartozást tart nyilván a Pénztár. A fizetési felszólításra a panaszos egyeztetési időpontot kért és kapott. Tartozásának elengedését kérte azzal az indokkal, hogy a vállalkozói igazolványt a kiváltás után a Tsz-nél leadta, az ezzel kapcsolatos ügyintézéseket a könyvelői iroda intézte, mivel nem volt birtokában, leadni sem tudta. A tevékenységét 1993. február 15-én megszüntette. Kérte annak figyelembevételét, hogy kötelezettségeinek korábban mindenkor eleget tett, valamint, hogy nehéz családi és anyagi körülményei miatt nincs lehetősége a tartozás megfizetésére.
	Tájékoztatták, hogy részletfizetés, illetve fizetési halasztás engedélyezhető, de a teljes tartozás elengedésére méltányossági jogkörben sincs lehetőség. A panaszos a tartozás tőke összegét tudomásul vette, a tartozás megfizetésére - kérelmére - 36 havi (1.831 Ft/hó) részletfizetést engedélyeztek a késedelmi pótlék elengedésével. 
A 6/1995. OEP utasítás hosszabb tartalmú, 18 hónapot meghaladó részletfizetés esetén biztosíték nyújtását írja elő. Végrehajtási jog bejegyzésére azonban nem került sor, mivel a panaszos a Pénztár illetékességi területén biztosítékként lefoglalható ingatlannal nem rendelkezett.
	A 70/800/96. számú határozat alapján a panaszos 1996. októbertől 1998. április hónappal bezáróan a részletfizetést teljesítette.
	1998. június 4-én kérte a részletfizetés felfüggesztését arra való hivatkozással, hogy egyik volt munkatársának - aki azonos módon a Tsz-nél egyéni vállalkozóként dolgozott és tartozása is az övével azonos módon keletkezett - ügye bírósági szakban van. A peres eljárás során a nagydobosi "Petőfi" Mg.Tsz. felszámolásának kezdetén, a tagsági jogviszony, illetve munkaviszony megszűnésekor a vállalkozói igazolványok leadása - a becsatolt iratok és tanúvallomások alapján - nem nyert bizonyítást.
	A bíróság a felperes keresetét elutasította azzal az indokkal, hogy az 1975. évi II. törvény 103/D. § (2) bekezdésben foglalt jogszabályi rendelkezés szerint a járulékfizetési kötelezettség a vállalkozói igazolvánnyal való rendelkezéshez kapcsolódik, függetlenül attól, hogy a vállalkozói tevékenység gyakorlása ténylegesen megvalósul-e vagy sem és a vállalkozói igazolvány elvesztése esetén a biztosítás és a járulékfizetési kötelezettség azon a napon szűnik meg, amikor az elvesztés tényét bejelentették.
	A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Egészségbiztosítási pénztár igazgatójának 1998. november 3-án kelt tájékoztatása szerint a részletfizetési határozat alapján a panaszosnak még 11.563 Ft járulékot kell megfizetnie és amennyiben ez teljesül, akkor 43.215 Ft késedelmi pótlék kerül elengedésre.
	A panaszos az 1998. augusztus 18-án kelt levelében közölte, hogy az 1996-ban engedélyezettek szerint a felfüggesztett részletfizetést a továbbiakban teljesíti, az elmaradt hónapokra visszamenőleg is.

A vizsgálat megállapításai:

	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a lefolytatott vizsgálat eredményeként megállapította, hogy a Megyei Egészségbiztosítási Pénztár a törvényi előírásoknak megfelelően járt el, a panaszos járulék fizetésre kötelezése megalapozott volt. A késedelmi pótlékot méltányosságból teljes egészében elengedték.
	Alkotmányos visszásság nem történt.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1998. december 11.

Dr. Gönczöl Katalin