OBH 5208/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése Előadó: dr. Schilling Rezső   

Az eljárás megindulása:
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a számára anyagi kárt okozó, különböző bűncselekmények miatt  1996. április hónap során megtett feljelentése alapján a rendőrség, a határőrség, a vám és pénzügyőrség, az adó és pénzügyi ellenőrzés illetékes szervei nem kellő hatékonysággal járnak el. Az ügyben hónapokig nem történik semmi, a feljelentésében közöltek egy részével nem foglalkoznak,  az iratokat egymáshoz küldözgetik, azokból egyes iratok eltüntek. Több esetben nem kapott beadványára választ és nem tájékoztatták az ügy állásáról.
	A panaszban foglaltak és a mellékletét képező iratok alapján alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság   gyanúja merült fel, ezért vizsgálatot rendeltem el. A vizsgálat során 
a legfőbb ügyészt, a belügyminisztert, a vám és pénzügyőrség országos parancsnokát, az Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal továbbá a Budapesti Rendőr-főkapitányság vezetőjét az ügy kivizsgálására és tájékoztatásra kértem fel.

Érintett alkotmányos jogok:
	Jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2.§ /1/ bekezdés.

Alkalmazott jogszabály:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
	5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
	16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
	(2) Általános nyomozó hatóság a rendőrség és az ügyészség.
	(3) A deviza-bűncselekmény (Btk. 309. §), az adó-, társadalombiztosítási csalás, ha azt nem az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal hatáskörébe tartozó adóra nézve követik el (Btk. 310. §), csempészet és vámorgazdaság (Btk. 312. §), visszaélés csekkel (Btk. 313. §), valamint az ezekkel a bűncselekményekkel összefüggésben elkövetett közokirat-hamisítás (Btk. 274. §), magánokirat-hamisítás (Btk. 276. §) és bélyeghamisítás (Btk. 307. §) nyomozását a Vám- és Pénzügyőrség végzi.
	(4) A jogellenes belföldi tartózkodás (Btk. 214. §), a tiltott határátlépés (Btk. 217. §), az embercsempészés (Btk. 218. §), a határjel-rongálás (Btk. 220. §) és úti okmány tekintetében elkövetett közokirat-hamisítás (Btk. 274. §) alapos gyanúja esetén a Határőrség is nyomozó hatóságként jár el, ha a bűncselekmény gyanúját a Határőrség észleli.
	(5) A jogosulatlan gazdasági előny megszerzése (Btk. 288. §), a számviteli fegyelem megsértése (Btk. 289. §), a csődbűntett (Btk. 290. §), az adó-, társadalombiztosítási  csalás,  ha  azt  az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal hatáskörébe tartozó adóra vagy járulékra követik el (Btk. 310. §), a Munkanélküliek Szolidaritási Alapjába fizetendő munkaadói  és munkavállalói  járulék fizetési kötelezettség megszegése 
(Btk. 310/A. §), a társadalombiztosítási, egészségbiztosítási vagy nyugdíjjárulék fizetési kötelezettség megsértése (Btk. 310/B. §), a csalás, ha azt az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal hatáskörébe tartozó adóra, járulékra vagy költségvetési támogatásra követik el (Btk. 318. §), valamint az ezekkel a bűncselekményekkel összefüggésben elkövetett közokirat-hamisítás (Btk. 274. §) és magánokirat-hamisítás (Btk. 276. §) nyomozását az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal nyomozó hatósága végzi.
	68. § (1) Ha a bizonyítandó tény megállapításához vagy megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, szakértőt kell igénybe venni.
	131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
	(3) A nyomozást az elrendelésétől számított két hónapon belül be kell fejezni. Ha az ügy bonyolultsága vagy elháríthatatlan akadály indokolja, a nyomozás határidejét a helyi ügyészség vezetője két hónappal, a megyei főügyész további két hónappal meghosszabbíthatja; hat hónapon túl a legfőbb ügyész jogosult a nyomozás határidejének meghosszabbítására. 

A vizsgálat megállapításai:
	Panaszos 1996. április 2-án a Budapest X. kerületi Rendőrkapitányságon  sikkasztás miatt  feljelentést tett a Mastro Bau Kft. ügyvezetője, panaszos korábbi munkáltatója ellen. A feljelentés szerint a Kft. ausztriai munkahelyekre közvetített építőipari szakembereket, akik fizetésüket ATS-ben kapták és a közvetítésért - kaucióként -meghatározott összeget a Kft. részére befizettek. Ezen összegek a dolgozók részére előzetes igéret ellenére nem kerültek visszafizetésre. A Kft ügyvezetője -panaszos szerint- a kölcsönös elszámolások során 1,2 millió ATS-al adósa maradt panaszosnak, aki a Kft-nél szerelésvezetői beosztást töltött be. A Kft-t csőd miatt felszámolták, ezzel panaszos anyagi követelésének kielégítési alapját elvonták.
	Az 1496/ 1996. bű. szám alatt elrendelt nyomozás során panaszost több alakalommal, tanú minőségben kihallgatták. Ezek során vallomást tett arról, hogy a Kft. éveken keresztül nem vallott be jövedelmet és ezért nem is adózott. Elmondta, hogy a vendégmunkások az ügyvezetőtől kapott fiktív igazolások alapján kb. 30 nagyértékű gépkocsit vámfizetés nélkül hoztak az országba. Az Ausztriában dolgozók többsége ugyancsak fiktív igazolások alapján több útlevéllel rendelkezik, egy személy pedig évek óta hamis útlevéllel közlekedik a két ország között. 
	Panaszos az eltelt időszakban a feljelentésében foglaltakat különböző szervekhez, így a BM Határőrséghez, a BM Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatához, a Vám és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságához, az Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalhoz, továbbá  a  Legfőbb Ügyészséghez  is  megküldte. Az  üggyel kapcsolatos panaszaival ezen
szerveken kívül  a pénzügyminiszterhez, az Országos és a Budapesti Rendőr-főkapitánysághoz is fordult.
	A megkeresésekre adott válaszokból rendelkezésre álló adatok szerint az ügy rendkívül bonyolult, vizsgálata időigényes. A valamely bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható személyek száma 40-50 főre, a tanúként szereplőké pedig kb. 100 főre tehető. A deviza és vámjogszabályok speciális ismeretet követelnek, ezért az ügyben könyv- és vámszakértő kirendelése is indokolttá vált. Az ország egész területére kiterjedő szálak, az ügy legtöbb  szereplőjének  érdekeltsége  a nyomozás szempontjából komoly nehézségeket jelentenek.  Az  APEH  elnökének   tájékoztatása  szerint     az  ügyben érdekelt egyik cég   külföldi érdekeltségére figyelemmel - a kettős adóztatás kiküszöbölésére  kötött egyezmény alapján  -  külföldről is szükségessé vált információk beszerzése, ez több mint egy évet vett igénybe.
	A vizsgálatom során  -részben a  megkeresett szervektől kapott tájékoztatások alapján- megállapítottam, hogy a szokatlanul hosszú, immár több mint 3 éve folytatott nyomozás elhúzódása részben objektív, részben szubjektív okokra vezethető vissza.
	A Budapest X. kerületi Rendőrkapitányságon a nyomozás kezdeti szakaszában az előadó személyében bekövetkezett változás, továbbá az ügy volumene miatt a teljes körű felderítés, bizonyítás nem sikerült. Ezért  az ügyészséghez vádemelési javaslattal  megküldött iratokat pótnyomozásra volt indokolt visszaküldeni. Az addig is  már több ezer oldal terjedelmű bűnügyi iratok tanulmányozása, szakértői vélemény elkészítése, állásfoglalás kialakítása  rendkívül időigényes. A nyomozást folytató rendőrkapitányság és a főkapitányság között nem  iratküldözgetés, hanem revizori állásfoglalás megkérése céljából kerültek az iratok átadásra. 
	A Budapest X. és XVII. kerületi Ügyészség az ügyben 1998. április 1-én rendelt el pótnyomozást, az ügy előadója azonban 1998. október hónapig  további  eljárást nem folytatott, új intézkedést nem tett. Ezért vele szemben fegyelmi eljárás elrendelésére került sor.
	 Az iratok terjedelmére figyelemmel időmúlással járt az eljárási határidők hosszabbítására vonatkozó előterjesztések elbírálása. Újabb időveszteség jelentkezett azzal is, hogy a nyomozás további folytatására más rendőri szerv került kijelölésre. Az iratok rendezése, áttekintése során időközben előkerültek azon okmányok, melyekről panaszos korábban  azt az információt kapta, hogy eltüntek.
	Az eljárás elhúzódásához, párhuzamosságok kialakulásához panaszos is  hozzájárult. Az említett,  gépkocsikkal összefüggésben elkövetett vámbűncselekmények miatt pl. a Vám és Pénzügyőrség Fővárosi Nyomozó Hivatala rendelt el és folytatott nyomozást, majd a nyomozás iratait Budapest X. kerületi Rendőrkapitányságon folytatott nyomozásról  tudomást szerezve  a bűnügyek célszerű egyesítésére a rendőrkapitányságra megküldte. Az APEH által folytatott vizsgálat részben ugyancsak egybeesett a rendőrség által folytatott nyomozással, így intézkedések részben keresztezték egymást
	Panaszos  beadványára, közlésére figyelemmel  BM Határőrség és a BM Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata az ügyben szükséges intézkedéseket megtette, de azok eddig nem vezettek eredményre.
	Megállapítottam, hogy nem megalapozott a panasznak az a része, amely a tájékoztatás hiányára irányul. A rendelkezésre álló iratok szerint -ha nem is a név szerint említett személy- de az illetékes szerv valamely vezetője - esetenként többször is - írásban válaszolt panaszosnak, de gyakori volt a telefonon adott tájékoztatás is Sajnálatos, hogy ezek között téves címzés illetve az átvétel elmaradása miatti késedelem előfordult. Az APEH adóztatási eljárása során titoktartásra kötelezett, ezért adóügyben vagy az eljárás konkrét állását illetően felvilágosítást jogszerűen nem is adhatott.
	A bejelentett panaszok alapján 1998. év végén és 1999. évben több olyan intézkedés történt, amely a még folyamatban levő nyomozás meggyorsítását, belátható időn belüli befejezését szolgálja. A nyomozás lefolytatását a Budapesti Rendőr-főkapitányság Vizsgálati Főosztálya vette át, alapos nyomozati terv készült, az ügyben fokozott vezetői revizió és ügyészi felügyelet érvényesül.
	 Vizsgálatom alapján összességében megállapítottam, hogy a panaszos által kifogásolt  büntetőeljárás  folyamatossága  indokolatlanul,  tehát   a  büntetőeljárási     jog szabályait sértő módon 1998. április és 1998. október hónap közötti időszakra, 6 hónapi időtartamra  megszakadt. Ez a tény érintette panaszos érdekét,  a sérelem alkotmányos állampolgári jogokkal közvetlen összefüggésbe hozható, nevezetesen a méltányos és tisztességes eljárás alkotmányos követelményével.   Arra  tekintettel,  hogy a  mulasztást elkövető személlyel szemben  a fegyelmi felelősségrevonáshoz, továbbá az ügy gyors, szakszerű folytatásához szükséges más intézkedéseket  időközben megtették, ajánlást  nem  teszek   . Ezen intézkedésekkel a panasz orvoslást nyert, ezért vizsgálatomat lezárom.
	Az ajánlás mellőzése mellett - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.17.§ /1/  bekezdése alapján -  szükségesnek tartom azonban a Budapesti  Rendőr-főkapitányság vezetőjének figyelmét  felhívni arra, hogy az alárendelt szerveiknél folytatott nyomozások parancsnoki  ellenőrzésére,  a  nagyobb volumenű  ügyekben a szükséges intézkedésre, például a vizsgáló részére segítség nyújtására a korábbinál is nagyobb figyelmet indokolt fordítani.
	Jelentésemet az ügyben érintett szervek vezetőinek tájékoztatás céljából megküldöm.

 Budapest, 1999. május 11.

Dr. Polt Péter