OBH 5197/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához. Beadványában sérelmezte, hogy a volt földkiadó bizottság elnöke "Törvényt figyelmen kívül hagyva, tanyánk mellett területet nem jelölt kárpótlásra, hol ott jelenleg is van olyan legelő tábla kb. 25-30 hold, melyet bérben adott ki 2000 Ft holdanként."

Mivel a rendelkezésemre álló adatok alapján a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el. Az ügy tisztázása érdekében iratok megküldése, és tájékoztatás céljából megkerestem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Bács-Kiskun Megyei FM Hivatalát, s a Kiskunfélegyházai Földhivatalt is. 

Megállapított tényállás

A rendelkezésemre álló iratok és a kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy panaszos tanyája a Bugaci 076/4. hrsz.-on van nyilvántartva. Panaszos tanyatulajdonos - aki egyben részaránytulajdonos és kárpótlásra jogosult is - a törvényes határidőben kérte a földkiadó bizottságtól, hogy tanyája körüli földből jelöljenek ki kárpótlási földalapot is, tekintettel arra, hogy tanyája körüli föld a részaránytulajdonosok földigényének kielégítésére elkülönített, ún. részaránytulajdonú földalapba van kijelölve. Panaszoséval azonos kérelmet több kárpótlásra jogosult is előterjesztett. 

A földrendező bizottság az igények beérkezése után a földkiadó bizottsággal együttes javaslattal fordult a Megyei Kárrendezési Hivatalhoz; a már jóváhagyott kárpótlási, valamint a részaránytulajdonú földalapok közötti, általuk javasolt mértékű csere jóváhagyása céljából. 

A két bizottság panaszost illetően 35 aranykorona értékű földalapcserét kért jóváhagyni, annak ellenére, hogy panaszos kérelme 154 aranykorona értékű cserére vonatkozott. 

A Megyei Kárrendezési Hivatal a két bizottság együttes javaslatában szereplő 35 aranykorona értékű földalapcsere helyett 50 aranykorona értékű földalapcserét hagyott jóvá panaszos tanyája körüli földekből. 

A földalapcsere jóváhagyásának eredményeként - a részaránytulajdonú földalapból - a kárpótlási földalapba került és panaszos tanyája körüli (Bugac 076/9. hrsz.-ú) földet, a Megyei Kárrendezési Hivatal a törvényi előírásoknak megfelelően árverésre meghirdette, s az árverést megtartotta. Az 1994. június 14-én megtartott 1608. sz. árverésről készült jegyzőkönyv tanúsága szerint ".... az árverésre benyújtott földterületre vételi igény nem érkezett. .... a megmaradt földterület további árverésre nem kerül." A jegyzőkönyv szövege arról tanúskodik, hogy panaszos tanyája körül jelöltek ki kárpótlásra földet, azt árverésre is bocsátották, azonban panaszos a tanyája mellett kijelölt és árverezett 50 aranykorona értékű földre, vételi ajánlatot nem tett. 

Panaszos részaránytulajdonú földjét, tanyája mellett - a földkiadó bizottságok tevékenységének 1996. december 31. napján történt megszűnését követően - az FM Hivatal adta ki, az 1997. június 27-én kelt 076/16/1997. sz. határozatával a bugaci 076/16. hrsz.-ú földből 50,88 aranykorona értékben, mely azonos, a  beviteli kötelezettség alapján panaszost és feleségét részarányként megillető föld aranykorona értékével. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

A földrendező és a földkiadási bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 5.      §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál."

A törvény 4/B. §-ának (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A 4/A. § (3) bekezdés c) pontja szerinti esetben a részarány-földtulajdonnak megfelelő föld kiadásával, illetőleg helyének meghatározásával kapcsolatos törvényben meghatározott feladatokat az FM hivatal látja el, azzal az eltéréssel, hogy az FM hivatal eljárásában egyezségi kísérletnek helye nincs. Azokban a kérdésekben, amelyekben a törvény egyezségkötés megkísérlését írja elő, az FM hivatal minden esetben nyilvános sorsolással dönt. Az érintett tulajdonosok a sorsolás megkezdését megelőzően egyezséget köthetnek."

A törvény 9/B. § (2) bekezdése pedig rögzíti, hogy "Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el."
A törvény hivatkozott rendelkezései alapján - a földkiadó bizottságok tevékenységének 1996. december 31. napjával történő megszűnésére tekintettel - panaszos részaránytulajdonú földjét már az FM Hivatal adta ki panaszos részére, a vonatkozó jogszabályok megtartásával 50,88 aranykorona értékben. 

A hivatkozott törvény 8. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "Ha a tanya tulajdonosa részarány-földtulajdonos és egyidejűleg kárpótlásra is jogosult, kérelmére részarány-földtulajdonát, illetőleg az őt megillető kárpótlási jegy 1000 Ft/AK alapulvételével átszámított AK értéknek megfelelő mértékű kárpótlási földalapot is a tanyája körül kell kijelölni."

A vizsgálat megállapította, hogy a földrendező és a földkiadó bizottság a Megyei Kárrendezési Hivatalhoz intézett együttes kérelmében - panaszos által a részaránytulajdonú földalapból kárpótlás céljára kijelölni kért 154 aranykorona értékű föld helyett - mindössze 35 aranykorona értékű föld kijelölését kezdeményezte. A bizottságok ezzel megsértették a hivatkozott törvény 8.        §-ának (1) bekezdéséből idézett rendelkezéseket, s ezáltal alkotmányos visszásságot idéztek elő, mert megakadályozták, hogy panaszos tanyája mellett a törvényi előírások szerinti 154 aranykorona értékű részaránytulajdonú földalapban lévő föld kárpótlási földalapba való átcserélését hagyja jóvá, és bocsássa árverésre a Megyei Kárrendezési Hivatal. 

A földrendező és a földkiadó bizottság  az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos követelményének megsértésével előidézett alkotmányos visszásság ma már - a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokra is tekintettel - nem orvosolható. Ezért ajánlást nem teszek. 

A vizsgálat a leírtak mellett azt is megjegyzi, hogy panaszos - részére 50 aranykorona értékben tanyája mellett földalapcserével kárpótlásra kijelölt és árverezett földre - vételi ajánlatot nem tett. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Bács-Kiskun Megyei FM Hivatalát is tájékoztattam. 

Budapest, 1999. március 23.

Gönczöl Katalin