OBH 4880/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat elutasította gyógyszertámogatás iránti kérelmét és az egy főre eső jövedelem kiszámításánál figyelembe vette a levont tartásdíj összegét is.

Megállapított tényállás

A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és tájékoztatást kértem a panaszos gyógyszertámogatás iránti kérelmeivel kapcsolatban. A panaszos fiával él egy háztartásban, akinek a jövedelméből havonta gyermektartásdíj kerül levonásra. A panaszos 1997. februárjában közgyógyellátási igazolvány, 1998. áprilisában pedig gyógyszertámogatás iránt adott be kérelmet. Az önkormányzat a kérelmeket arra hivatkozva utasította el, hogy a panaszos családjában az egy főre eső jövedelem meghaladja a rendeletben előírt határt. A panaszos mindkét esetben fellebbezett, de a képviselő-testület helyben hagyta az első fokú határozatokat.

A panaszos és fia a kérelmekhez mellékelték a jövedelemigazolásokat, melyeken szerepelt a tartásdíj levonásának ténye és az összeg is. 

Alkalmazott jogszabály
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
4. § (1) E törvény alkalmazásában
a) jövedelem: a személyi jövedelemadóról szóló törvényben jövedelemként meghatározott vagyoni érték (bevétel) munkavállalói járulékkal, személyi jövedelemadóval, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékkal, valamint a jövedelemadóról szóló törvényben elismert költségekkel csökkentett része, függetlenül attól, hogy adómentesnek vagy adókötelesnek minősül.
 Nem minősül jövedelemnek a temetési segély, az alkalmanként adott átmeneti segély, a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás, a nevelőszülők számára fizetett nevelési díj és külön ellátmány, az anyasági támogatás, valamint - a személyes gondoskodásért fizetendő személyi térítési díj megállapítása kivételével - a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési támogatása, a rokkantsági járadék és a vakok személyi járadéka;
...
(5) Ahol e törvény jövedelmet említ, a családi pótlékot, az árvaellátást, a házastársi pótlékot, a házastárs után járó jövedelempótlékot és a tartásdíj címén kapott összeget annak a személynek a saját jövedelmeként kell figyelembe venni, akire tekintettel azt megállapították, illetve fizetik.
(Hatályos 1998. I. 1. - 1998. XII. 31.)

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerint jövedelem a személyi jövedelemadóról szóló törvényben jövedelemként meghatározott vagyoni érték munkavállalói járulékkal, személyi jövedelemadóval, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékkal, valamint a jövedelemadóról szóló törvényben elismert költségekkel csökkentett része, függetlenül attól, hogy adómentesnek vagy adókötelesnek minősül. A jogszabály kimondja azonban azt is, hogy a tartásdíj címén kapott összeget annak a személynek a saját jövedelmeként kell figyelembe venni, akire tekintettel azt megállapították, illetve fizetik. E törvényhely szerint tehát a panaszos fiának jövedelméből levont tartásdíj összegét nem az ő jövedelmeként kellett volna az önkormányzatnak figyelembe vennie. 

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény szerint a települési önkormányzat köteles gondoskodni a szociális alapellátásról, mely kötelező feladatának ellátása során a teljesítés módja, színvonala tekintetében rendelkezik mérlegelési lehetőséggel. A szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben az országgyűlési biztosok gyakorlatában akkor van mód visszásság megállapítására, ha az önkormányzatok e kötelező feladatuk kapcsán jogalkotási kötelezettségeiknek nem tettek eleget, nem gondoskodnak a helyi szociális ellátórendszer kialakításáról. Eljárási jogszabálysértés szintén vezethet a szociális biztonsághoz való joggal kapcsolatban visszássághoz, ha az önkormányzatok jogalkalmazása nem felelt meg a jogszabályoknak, és ezért a kérelmező ellátatlanul maradt.

Az önkormányzat a panaszos kérelmeinek elbírálása során nem a jogszabálynak megfelelően járt el. Azzal, hogy a panaszos fiának jövedelmeként vette figyelembe a tartásdíj összegét, a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben okozott visszásságot, hiszen a panaszos a jövedelmek helytelen számítása miatt nem juthatott hozzá az őt esetleg megillető támogatáshoz.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

Az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében az önkormányzat vizsgálja meg, hogy a panaszos jogosult-e gyógyszertámogatásra, vagy közgyógyellátási igazolványra.

Budapest, 2000. március 1.

Dr. Polt Péter